er en simpel mikroskopisk lille Blaere! Denne Blaere var 

 det Sted, hvor Forandringerne, Bevaegelserne og Stofskiftet 

 forst begyndte, og som deres endelige Product fremtraeder 

 det voxne Dyr med sine talrige, af heist forskjellige Vaev 

 dannede Organer. Som et Exempel paa en meget hurtig 

 Udvikling vil jeg anfere Silkeormen. I de 43 Dage, som 

 forlebe fra dens Fremkomst af ^Eget, indtil den spinder 

 sig ind, tiltager dens Vaegt 8000 Gange. 



Hos Planterne see vi det samme. De og deres 

 enkelte Dele bevaeges vistnok oftest ved ydre Indvirkninger, 

 men i deres Indre finder en ligesaa kraftig Bevaegelse og 

 Stofskifte Sted som hos Dyrene. Ogsaa Tropeskovenes 

 Kaemper ere fra f0rst af komne af en for det blotte 

 0ie usynlig lille Blaere, en simpel Celle, og i hurtig 

 Vsext eller, med andre Ord, i bin indre Bevaegelses Styrke, 

 ved hvilken nye Vaev dannes, staae Dyrene endog tilbage 

 for Planterne. Nogle Exempler kunne tjene som Bevis 

 herpaa. Dr. Wallich saae i den botaniske Have i Calcutta 

 en Bambusstaengel i Lebet af 30 Dage tillage 29 Fod i 

 Heide, hvilket i Gjennemsnit bliver 11 Tommer om 

 Dagen. Ligesaa maerkvaerdigt er, hvad Dr. Persille bar 

 meddelt mig af et Brev fra Marinelaege W. Vermeulen. 

 Da denne i Aaret 1851 var i samme botaniske Have i 

 Calcutta, gjorde Havens Directeur, Dr. Falconer, ham 

 opmaerksom paa et Trse, en Chickrassia tabularis af 

 Cedrelaceernes Familie. Dette Trae blev i 1843, altsaa 8 

 Aar iforveien, bragt derhen fra Malabar som en Stikling 

 af en Penneposes Tykkelse og havde nu naaet en Heide 

 af godt 40 Fod, medens det 3 Fod over Jorden maalte 

 lidt over 6| Fod i Omfang. Jeg kunde endnu anfere flere 

 Exempler paa en forbausende hurtig Vaext hos Planterne, 

 naar de blive pleiede af Tropeegnenes Sol, men jeg 



