101 



af Marven tilveiebringe en Forbindelse mellem denne og 

 Barken. Hos de eenkiirnbladede Planter er der derimod 

 i Reglen ikke nogen skarp Grsendse mellem Marven og Vedet, 

 men dettes Karbundter ere uden nogen Orden spredte mellem 

 Marvens Cellevaev, dog ere de mod Omkredsen mindre og 

 mere sammentraengte, hvorfor ogsaa denne Deel af Staengelen 

 er den haardeste*). Nogle eenkimbladede Planter, navnlig 

 de fleste Graesarter; gjere dog en Undtagelse fra denne 

 Regel; her er nemlig Marven i Midten af Staengelen uden 

 Karbundter og bortdeer tidligt, hvorved det hule Rum 

 opstaaer, som er charakteristisk for Graessenes Straa. 



Overall tjener Marven eller dennes Fortsaettelser i 

 Marvstraalerne til Opsamling af Safter og Naeringsstof, 

 som senere forbruges afPlanten til Dannelsen af nye Dele; 

 men Mennesket forekommer Planten i denne Anvendelse. 

 Af Sagopalmens Stamme udtages det gjennem mange Aar 

 i Marven opsamlede Meelstof, som skulde have tjent til 

 Dannelsen af den store Blomsterstand og talrige Frugter, 

 og benyttes til Sagogryn, af Maisen og Sukkerr0ret, der 

 ikke som de andre Graesarter have en huul Staengel, men 

 hvor Karbundterne ligesom hos Palmerne og andre een- 

 kiimbladede Planter ere spredte gjennem hele Marven, 

 anvendes den heri opbevarede Sukkersaft. Mange eenaarige 

 Planters Staengler ere isaer ved overveiende Marvdannelse 

 vigtige som Naeringsplanter og Foderurter. Ved Dyrknin- 

 gen af mange Planter med knolleformet Rod- eller Slaengel- 

 dannelse (Roer, Kaalrabi, Kartofler) er det Hovedopgaven 

 at forage Marvens Masse. Ved et Gjennemsnit af en Kar- 

 toffel (Fig. 18), der er den knolleformigt opsvulmede Deel 



*) Spanskreret, den tynde Staengel af Spanskrerspalmen, afgiver et 

 Eiempel herpaa. 



