126 



At Vegetationen ligeledes kan vaere forskjellig under 

 den samme geografiske Brede og under de samme 

 atmosfaeriske Forhold efter Jordbundens Beskaffenhed, efter 

 dens kemiske Bestanddele, og eftersom det fra Atmosfaeren 

 indtraengende Vand gaar lettere eller vanskeligere igjennem 

 den, og at Forandringer i Plantelivet betinge Forandringer 

 i Dyreverdnen, er Enhver bekjendt. Vi tor ikke forsage at 

 forfelge disse Forskjelligheder, da de vilde fare os ind i en 

 Meengde Enkeltheder. Vi maa hellere lade os n0ie med 

 den Bemaerkning, at Plante- og Dyre-Befolkningens Mang- 

 foldighed endog i den fattigste Egn bar til Falge, 

 at enhver Slags organisk Stof overalt igjen kan forbruges 

 og bliver forbrugt til at vedligeholde organisk Liv. 



Men ogsaa afset fra den geografiske Brede og fra 

 Klimatet gives der Forskjelligheder i den organiske Verden 

 efter den geografiske Laengde, thi ikke enhver Art ud- 

 breder sig over Jorden i et fuldstaendigt Bselte. En saadan 

 Udbredning er kun Regel for det h0ieste Norden og bliver 

 laengere hen mod ^Ekvator bestandig sjeldnere, saa at Ame- 

 rikas varmere Baelter ernaere Dyr og Planter, som ere aldeles 

 forskjellige fra den gamle Verdens. Ogsaa indenfor den 

 gamle Verden er der Forskjel mellem Vesten og 0sten. 

 Det er ikke vaesentlige, men kun underordnede Forskjellig- 

 heder mellem Arter og Slaegter, meget sjeldent mellem de 

 st0rre Grupper. De f0re til Unders0gelser over de enkelte 

 Arters oprindelig forskjellige Hjem og Udbredningskreds og 

 til Formodningen om deres Afstamning fra hinanden. Saa- 

 ledes bar Afrika kun stribede Heste (Zebra, Rvagga og 



papiret flere Timer dagligtj men hvergang skrumpede Bladene 

 sammen i denne Tid. Dersom Glasklokker ikke varmede saa 

 meget, vilde de maaske have gjort bedre Nytte. 



