128 



Planter befinde sig under Frosten, endvidere i Dyrenes 

 og endnu mere i Planternes Kimliv. Den kan vare 

 meget laenge, uden at Evnen til at vaagne til et heiere 

 Liv opherer. Enhver ved, at H0nse-^Eg kunne ligge 

 Maaneder igjennem uden nogen udvendig bemaerkelig For- 

 andring, men at Kyllingens Udvikling begynder, saasnart 

 en Varme af 32 40 virker paa JSgget. Mange Plante- 

 Fr0 synes at kunne bevare Spirekraften et Aarhundrede 

 igjennem. En endnu sterre Aftagen af Varme ophaever ende- 

 lig ganske Livsevnen, hurtigere bos den udviklede Plante 

 end i Kim en. Vistnok er den Varmegrad forskjellig, 

 som udfordres til at vedligeholde Livsprocessen bos for- 

 skjellige Organismer, dog kan man i Almindelighed sige, 

 at naar Temperaturen stiger noget over det frysende Vands, 

 rarer Livet sig i en stor Maengde Planter og Dyr. 

 Saaledes kan der leve smaa Alger mellem Snekornene, 

 naar de beskinnes af Solen, og deres livlige rede Farve 

 giver da hele Snemassen et r0dt Udseende. Planterne i 

 S0vandet og ligeledes de lavere Dyr deri lade sig derimod 

 n0ie med en endnu ringere Varmegrad, thi de vedblive at 

 leve, saalsenge S0vandet ikke fryser, hvilket f0rst sker, naar 

 Temperaturen synker under det ferske Vands Frysepunkt, 

 saaledes, at f0rst en starkere Lud udsondrer sig og forbliver 

 ufrossen,medens en mindre saltDel fryser. Beundringsvaerdig 

 er den Indretning, at jo mere udviklede Dyrene ere, des- 

 mere Varme frembringe de selv, saa at de baere Kilden til 

 den for Livet n0dvendige Varme i sig selv. Ringere er denne 

 Varmeudvikling bos Orme, Insekter, Fiske og Amfibier, 

 overhovedet altsaa hos de Dyr, som man bar kaldt kold- 

 blodige, blot fordi den ydre Varmes Indflydelse paa deres 

 Legemes Varmegrad er st0rre end Egenvarmens. Omvendt 

 forholder det sig hos de saakldte varmblodige Dyr, hos 



