175 



Dampblaerer, men af fine liskrystaller, som efterhaanden 

 voxe ved den bestandige Fortaetning af Vanddampene, og 

 derved paa samme Maade som den faldende Regn til- 

 lage i Sterrelse. Vandet frembyder et ligesaa smukt 

 Exempel paa Stoffernes fysiske og chemiske Kredsleb, 

 som vi have sect ved Kulsyren. For det Ferste indsuges 

 den faldende Regn af Jorden, men saasnart Regnen er 

 ophert, begynder Fordampningen strax at tilfere Atmosfaeren 

 nye Vanddele. Langt mere storartet foregaaer imidlertid 

 dette Kredsleb ved Fordampning af Havene i den hede 

 Zone. Den staerke Solvarme bevirker, at uhyre Vandmasser 

 i Dampform stige op i Luften, og af Vindene feres disse 

 til de temperede og kolde Zoner, hvor de falde ned som 

 Ilegn, Snee, Hagl, Dug osv. Vandet indsuges nu af 

 Jorden eller flyder som Baekke og Floder til Havet, hvor 

 det i Oceanets Dyb igjen feres til vEqvatorialegnene for 

 der at begynde en ny Vandring. Det af Jorden optagne 

 Vand indsuge Planterne gjennem deres fine Redder, og 

 omdanne det tildeels til de forskjelligste Plantedele, deels 

 fordamper det paa Bladenes Overflade og optages igjen 

 af Atmosfaeren. Plantedelene, der i Gjennemsnit indeholde 

 50 60 Procent Vand, benyttes igjen deels til Naerings- 

 midler, deels til Braendmateriale, deels afbenyttes de ikke, 

 de forraadne, deres chemiske bundne Stoffer leses fra 

 deres Forbindelser, og Luften faaer saaledes den optagne 

 Vandmaengde igjen. Ved Forbraendingen udvikles der 

 Vanddampe deels ved Fordampning, deels ved Brintens 

 Forening med lit. Forsaavidt Plantedelene benyttes som 

 Naeringsmidler, afgive de deres Vanddele i Lungerne eller 

 ved Fordampning igjennem Huden. Atmosfaeren modtager 

 altsaa Vanddampe fra utallige Kilder og afgiver dem igjen 

 til de forskjellige Functioner. 



