177 



gj0r, at Solen synes red, naar den sees gjennem de 

 Dampe, der stremme ud af Locomotivets Sikkerhedsventil. 

 Dette er Aarsagen til den praegtige, straalende Aftenrede. 

 ()ni Mor-i'iicn er Forholdet anderledes. De Vanddampe. 

 sorn Solvarmen frembringer, og som man skulde vente 

 vare Grunden til \1orgenr0den, fremkomme ferst, naar Sol- 

 straalenic i lu>ngere Tid have virket paa Jorden og Solen 

 folgolig allerede staaer h0it paa Flimlen. Morgenr0den 

 visor sig derfor kun, naar Atrnosfaeren bar et Overskud af 

 Vanddampe allerede f0r Solens Opgang, og kan des- 

 aarsag vicre ot Forbud paa snarlig ttcgn. - - Ovenfor have 

 vi allerede antydet, at Lysstraalerne brydes ved at gaae 

 fra Verdensrummet gjennem Atmosfaeren. Dot Samme er 

 Tiira-lik't, naar Lyset gaaer fra et tyndere Luftlag gjennem 

 et taettore oiler omvendt. Det Sidste er Aarsagen til de 

 maerkvaerdige Luftspeilinger, vi traffic i Nedreaegypten, 

 og til det isa3r i Middelhavslandene hyppige Luftsyn, der 

 er bekjendt under Navn af Fata Margana. Vi ville be- 

 tragte Forholdene saaledes som de forekomme i ^Egypten. 

 Nedreaegypten danner en flad Slette , hvis Luft saedvanlig 

 er rolig og klar. Saasnart nu Solstraalerne opvarme 

 Jordbunden, og de naermeste Luftlag tage Deel i Op- 

 varmningen, da er det muligt, at disse Lag, der have en 

 ringere Taethed end de ovenfor liggende koldere, ikke 

 destomindre - kunne blive roligt liggende langs Jorden 

 at sige naar det er fuldkomment stille. Antage vi nu 

 Linien ab for den flade Jordbund og c c c . . . for Luftlag 

 af forskjellig Taethed, dog saaledes, at denne tiltager opad, 

 da vil et 0ie i o for det Ferste see en Gjenstand, der 

 haever sig endeel over Jorden f. Ex. her Pilen, directe efter 

 Linien op. Men dernaest vil der fra p udgaae Lys- 

 straaler (f. Ex. ps], der ville brydes ved at gaae igjennem 



12 



