74 



Det er sandsynligt, at Sangfuglene have havt en ikke 

 ringe Indflydelse paa den menneskelige Dannelses begyn- 

 dende Udvikling; thi skjondt denne jo egenlig maa beroe 

 paa medfedte Sjaelsevner, saa traengte disse dog til at 

 vaekkes af de ydre Omgivelser. 1 den allerferste Natur- 

 tilstand, inden Menneskets egen Virksomhed og Kunst- 

 drift havde ydet Tanken Stof, besad de omgivende Natur- 

 gjenstande langt starre Betydning som Midler til at vaekke 

 den slumrende Aand, end de kunde have, efter at der 

 allerede var opstaaet nogen Civilisation, og denne maa 

 derfor i sin ferste Begyndelse have rettet sig meget efter 

 det Indtryk, den omgivende Natur har gjort. Nyhollaen- 

 dernes vigtigste Lege bestaae i at efterligne Kaenguruhens 

 Bevaegelser, og de nordamerikanske Vilde more sig med 

 at fremstille Baeverens, Elsdyrets og andre Dyrs Adfaerd. 

 Men neppe bar nogen anden Side af den omgivende Natur 

 havt saa megen Evne til at vsekke den poetiske Sands 

 og kalde Felelsen for det smukke i Naturen til Live, som 

 Fuglesangen, der gladede de ferste Urbeboere, ligesom 

 endnu bestandig Skovens Sangere forneie den omvandrende 

 Hyrdedreng og Lserken den paa Marken arbeidende Land- 

 mand. Der findes endnu Spor til, at Mennesket har dannet 

 sin egen forste Sang efter Fuglenes: Samojeden synger 

 efter Isanden, og i den svenske Folkesang synes der at 

 vaere en umiskjendelig Lighed med Drosselens. 



Den fortrinligste af alle Sangfugle er uden Tvivl den 

 europseiske Nattergal. Der kjendes ikke nogen anden 

 Fugl, som frembringer Toner, der paa en Gang ere saa 

 melodiske, saa afvexlende, saa sta3rke og saa vedholdende 

 som Nattergalens. Derefter komme en Maengde drossel- 

 agtige Fugle f. Ex. vore almindelige Drosler, Sangdrosselen 

 og Solsorten, samt vor Laerke. De bedste Sangfugle i 



