73 



Dyr fornemmelig hos Insekterne, der ligesom Fuglene ere 

 i Besiddelse af stor Bevaegelighed og Evne til at flyve, 

 hvorfor de blandt de lavere Dyr ere del samme som Fuglene 

 blandt de heiere. Bien, Fluerne, Cicaderne og Graes- 

 hopperne besidde Evne til at frembringe staerke vedhol- 

 dende Lyd, som dog i Regelen fremkomme ved ydre 

 Deles Virksomhed. De 0\rige lavere Dyr ere i Almin- 

 delighed sturame. 



Den samme Trang til forneielig Virksomhed, som 

 avler Sangen, yttrer sig paa en anden Maade i Form af 

 Leg hos B0rn og hos Pattedyrenes Unger. Men medens 

 Legen i Regelen h0rer op med Ungdomsalderen, bliver 

 Sangen ved hele Livet igjennem; hos Mennesket kan 

 Legen gaae over til en haiere Straeben. Ogsaa hos Fuglen 

 yttrer der sig Lyst til at Jege, men tydeligst som en Mod- 

 ssetning til Sangen eller som en Erstatning for denne hos 

 de meest uddannede Former af de lavere Afdelinger og 

 isaer hos nogle Vadefugle f. Ex. Tranen og den sydameri- 

 kanske Palamedea; ogsaa Brushanernes Faegtninger ere 

 af lignende Natur. Det samme spores ogsaa, om end i 

 ringere Grad, hos Hens og JEnder, skjendt sterste Delen 

 af de Bevaegelser, der forekomme os som Leg hos disses 

 Unger, neppe er andet end en Yttring af Gridskhed for at 

 fange fnsekter og andet deslige til F0de, ligesom det, der 

 tager sig ud som Leg hos Fiskene. Hos Rovfuglene finder 

 man ikke en slig Tilb0ielighed, de udmaerke sig fremfor 

 de fleste andre Fugle ved st0rre Legemsstyrke og staerkere 

 Synsevne, muligvis ogsaa ved Styrke i de 0vrige Sandser, 

 men de anvende disse Gaver blot for at tilfredsstille deres 

 Graadighed. Rovfuglen hviler enten for at sove eller for at 

 speide efter Rov; Sangfuglen derimod hviler, medens den 

 for at udtrykke sin Glaede i Sangen istemmer sin Skabers Pris. 



