61 



Belgebrede, desto dybere Tone*). Svingnirtgsantallet kan 

 man f. Ex. maale ved at lade et omdreiende Tandhjuls 

 Takker slaae imod et Kortblad. For hvert Slag frem- 

 bringes en Luftbelge, og for at fmde den derved opstaaede 

 Tones Svingningstal, behever man kun at multiplicere Om- 

 drejningernes med Takkernes Antal. Men alle Toner, 

 hvor heie eller dybe de saa end ere, forplante sig i Luften 

 rned ligestor Hurtighed. Thi naar forskjellige lagttagere 

 i forskjellig Afstand here det samme Musikstykke ; ville de 

 neiagtigt bore den samme Takt, den samme Harmoai. 

 hvilket umuligt kunde vaere Tilfseldet, naar f. Ex. de d\b<- 

 Toner ilede foran de h0ie eller omvendt. Lydens Hastig- 

 hed i den atmosfseriske Luft er efter neiagtige lagttagelser 

 1058 Fod i Sekundet. Dette gjaelder dog kun, naar Thermo- 

 metret viser paa 0, hvorimd Lufttrykkets Sterrelse aldeles 

 ingen Indflydelse bar paa Lydens Hastighed. Ved heiere 

 Yarmegrader maa man laegge 2 Fod til for hver Grad. 

 Lydens Hastighed bar man udftmdet ved f. Ex. om Natten 

 at laegge iMserke til, at man i laengere Afstand seer Glimtet 

 af et Skydevaaben, nogen Tid for man borer Knaldet. 

 Dette beroer paa, at Lysets Hastighed er 41000 Mill i 

 Sekundet, altsaa saa stor, at man kan betragte den Tid, det 

 forbruger til at gjennemlebe et Par Tusind Fod, for Intel, 

 medens man paa Uhrel kan iagttage den Tid, Lyden be- 

 hover for at gjennemlobe samme Rum. I forskjellige 

 Afstande forbolder Lydens Styrke sig omvendt som Af- 

 standene Gange sig selv o: i en Afstand af 2, 4, 6 Laengde- 

 eenheder er Lyden 4, 16, 36 Gange saa svag som der, 



") Den heieste Tone, der anvendes i Musiken, udferer omtrent 9000. 

 den laveste 16 J Svingninger i Secundet. Den sidstes Bolge- 

 brede er 64 Fod, den forstes 4] Linie. 



