53 



og derfor langt taettere ved Havets Overflade end paa de 

 heie Bjergtoppe, et Forhold, som n0dvendig maa tages 

 med i Beregningen. Men naermere at paavise dette her, 

 vilde fere os for vidt, og del maa vaere nok at have viist, 

 at Heidemaal kan fmde Sted ved Hjaelp af Barometret. 

 En anden Grund til Forandringerne i Lufttrykket maa seges 

 i den forskjellige Vandmaengde, der i dampformig Til- 

 stand til enhver Tid fmdes i Atmosfaeren, og som vi ved 

 at omtale Bestanddelene i denne naermere skulle gaae ind 

 paa. Men den vaesenligste Grund til Barometrets Stigen 

 og Falden er dog ubestrideligt V arm en. Varmen udvider 

 alle Legemer, altsaa ogsaa Atmosfaeren*), men naar denne 

 udvides paa et Sted, maa det skee opad, hvorved Luften paa 

 dette Sted kommer til at staae heiere end paa de omgivende 

 koldere Steder. Da Luften nu er et flydende Legeme, 

 kunne vi ikke taenke os den i en saadan Stilling, ligesaa- 

 lidt som vi kunne taenke os et Kar Vand, hvori en Deel 

 af Vandet staaer h0iere end det evrige. Luften maa der- 

 for flyde ned til Siderne, til de koldere Steder, o: den 

 trykker staerkere paa de koldere end paa de varmere Steder, 

 eller Barometret maa staae lavere her end der, saaledes 

 som ogsaa lagttagelserne have viist det, idet Qvikselv- 

 s0ilens Middelheide stiger med Stedernes Brede, og Baro- 

 metret i Gjennemsnit staaer heiere om Vinteren end 

 om Sommeren. At nu Temperaturforandringerne virkelig 

 ere Aarsag til Lufttryksforandringen , sees allerede deraf, 

 at under Troperne, hvor Temperaturen naesten altid er 

 eens, er Barometerstanden ogsaa temmelig stadig, men 

 under heiere Breder, hvor Varmen er saa forskjellig, er 



*) Den udvider sig omlr. T \j af sit lluinfan- for hver af Hundrede- 

 deelsthermometrets Grader. 



