52 



vil, naar den udsaettes for 2, 3, 4 Atmosfserers Tryk (hvad 

 Jet lader sig tilveiebringe ved Qviks01v), indtage et Rum, 

 der er ^, ^, af det oprindelige. 



Luftens Tryk anvende vi paa mange Maader i det 

 daglige Liv. Det er saaledes det, der gj0r, at Vaedsken 

 ikke leber ud af Stikhaeverten. Det er ligeledes det, der 

 bevirker den uafbrudte Stromning i denne, idet Luften trykker 

 paa de to Vaedskeflader og derved forhindrer et lufttomt 

 Rum i Reret. Den almindelige Sugpumpes Indretning 

 beroer ogsaa paa, at der frembringes et luftfortyndet Rum 

 under Spanden; thi derved faaer Atmosfaerens Tryk Over- 

 vaegten og trykker Vandet op igjennem Hjertet. Ja man 

 bar endogsaa udtaenkt en saakaldet atmosfaerisk Jern- 

 bane, hvor den drivende Kraft ikke er Damp men At- 

 mosfaerens Tryk i et R0r, der ligger mellem Skinnerne, 

 og hvori et lufttaet sluttende Stempel, der staaer i For- 

 bindelse med den f0rste Vogn, bevaeges frem derved, at 

 Luften foran det fortyndes ved Hjaelp af en Dampmaskino. 



Vi have allerede ber0rt, at Barometerstanden o: Luft- 

 trykket ikke altid er eens, og skulle nu naermere paavise 

 Grundene dertil. Paa heie Bjerge kan Lufttrykket selv- 

 felgeligt ikke vaere saa stort som ved Havets Overflade, 

 da den trykkende Masse der er mindre. Da nu Qviks01v 

 er 10517 Gange tungere end den atmosfaeriske Luft, ud- 

 fordres der en Lufts0ile af 10517 Liniers H0ide til at 

 holde Ligevaegt med en Qviks01vs0ile af een Linies H0ide. 

 Stige vi altsaa 10517 Linier, vil Barometeret synke een 

 Linie. Og hvis Luften var- et uelastisk Legeme som 

 Vandet, vilde vi ligefrem paa Barometret kunne aflaese 

 hvor mange Gange 10517 (Linier) vi vare stegne op, og 

 derved paa en saare beqvem Maade kunne maale Bjerg- 

 h0ider. Men nu er Luften et saerdeles elastisk Legeme 



