51 



fra del her beskrevne, men hvis Princip dog er det 

 samme. Antog vi nu, at det her benyttede Barometerrer 

 havde en Gjennemsnitsflade, der netop var en Qvadrat- 

 tomme, vilde Lufttrykket ha j ve omtrent 28 Kubiktommer 

 Qvikselv, og da Luftens og Qvikselvets Tryk maa vaere 

 ligestort, for at der kan blive Ligevaegt, virker altsaa Luften 

 paa hver Qvadrattomme med et Tryk r der er ligestort med 

 Vaegten af 28 Kubiktommer Qvikselv eller lidt over 14 ^, 

 paa en Qvadratfod (144 Qvadrattommer) med et Tryk af 

 omtrent 2040 M , paa Menneskets Overflade (omtrent 15 

 jQvadratfod) med en Vaegt af over 30000 % (idet Trykket 

 naturligviis ikke blot virker ovenfra, men ogsaa fra Siderne). 

 Dette uhyre Tryk maerke vi dog naesten ikke, deels paa 

 Grund af Vanen, deels fordi Luften i Lungerne og Blodet 

 i Legemet holde Ligevaegt derimod. Men stiger man op 

 paa heie Bjerge eller haver man sig ved Hjaelp af Luft- 

 balloner, saa viser Lufttrykkets Aftagen sig derved, at 

 Blodet traenger sig frem gjennem Naesens, Mundens, 

 0jnenes og Orernes tynde Hud. Luftpompen, som 

 Otto von Guericke opfandt 1650, forskafler os et luft- 

 tomt eller saa godt som lufttomt Rum, og dette saetter 

 os ved et meget simpelt Experiment i Stand til at give 

 haandgribelige Beviser paa Luftens Tryk. Udpornper man 

 nemlig Luften af et Glas, hvis 0verste Aabning er tilbundet 

 med en Blaere, vil man see Blaeren efterhaanden synke 

 under Atmosfaerens Tryk og tilsidst spraenges med et 

 Knald. Luftpompens Indretning beroer paa, at Luften 

 kan tidvides i det Uendelige. Men deraf felger, at den 

 ogsaa maa kunne sammentrykkes i det Cendelige, og under 

 denne Sammenlrykning l'01ger den den bestemte Lov, at dens 

 Rumfang forholder sig omvendt som de tryk- 



kende Kraefter, o: en i et Glasrer indesluttet Luftmasse 



4* 



