50 



Men hvorfor udvider da Atmosfaeren sig ikke saa- 

 ledes, at den straeber at fylde Verdensrummet? Det er 

 Jordens Tiltraekning , der holder den nede, den samme 

 Kraft, der gjer, at en Steen falder til Jorden, den samme, 

 der forhindrer, at Gjenstandene her paa Grund af Centri- 

 petalkraften slynges ud i Rummet. Dog omgiver Atmosfaeren 

 Jordkuglen med et Lag af 10 til 11 Miles Tykkelse. Da 

 Luften har en vis Vaegt*), maa de nederste Lag blive 

 trykkede af de ovre og hele Luftmassen maa udeve et 

 vist Tryk paa Jorden, der dog ikke altid er ligestort, 

 men Grunden til disse Forandringer i Lufttrykket ville vi 

 senere komme til at omtale. Fylde vi et i den ene 

 Ende lukket, omtrent 30 Tom. langt R0r aldeles med 

 Qviksolv, trykke Fingeren fast mod Aabningen og saette 

 denne ned i en Skaal med Qvikselv, da vil Qvikselvet i 

 R0ret ikke 10be ud i Skaalen, som man skulde vente, 

 men blive staaende omtrent 28 Tom. hoit i R0ret. Da 

 den 0verste Del af R0ret bliver lufttomt, maa det vaere 

 Luftens Tryk, der baerer den 28 Tom. h0ie Qviks01vs0ile. 

 Dette udtrykke vi saaledes, at Lufttrykket for Oieblikket 

 er omtrent 28 -Tom. Og en Indretning, som den her 

 antydede, kalde vi en Lufttrykmaaler eller med det 

 graeske Navn, et Barometer (opfundet 1643 af den be- 

 r0mte Galilaeis Elev Tor ice Hi). Dette Slags Lufttryk- 

 maalere ere imidlertid meget ufuldkomne, og man har 

 derfor truffet mange Forbedringer for med Sikkerhed at 

 kunne maale Luftens Tryk. Enhver kjender de almindelig 

 benyttede Barometre, der vel tilsyneladende ere forskjellige 



*} Luften er omtr. 1000 Gange letiere end Vandet. Hele Atmosfae- 

 rens Vaegt er efter de nyeste Beregninger 10,500000,000000,000000 

 Fund. 



