47 



denne Verdensstads naermeste Omegn. Han benyttede 

 dertil deels den Varme, som Gjodningen udvikler ved sin 

 Gjaering, anlagde saeregne Ovne i Meddinger, og flnbe- 

 falede isaer Landmamdene denne Methode, som ban nei- 

 agtig bar beskrevet; deels anvendte ban med endnu bedre 

 Held den Varme, som gaaer tilspilde i Bagerier, Glas- 

 vaerker og desl. Han meente, at der, ved at benytte disse 

 Varmekilder, i Frankrig maatte kunne tilveiebringes en 

 idetmindste ligesaa stor Kyllingeproduktion, som i Egypten, 

 og med endnu stwrre Fordeel. Det var imidlertid ikke 

 Folk, der vilde gjere en Levevei deraf, som indrettede 

 disse Anstalter, men deels Forstandere for Nonneklostre, 

 deels rige Folk,, som fandt Forneielse deri. Reaumurs 

 Forventninger om den store nationalokonomiske Betydning, 

 som denne, ved bans Thermometer meget lettede Industri 

 skulde faae, opfyldtes ikke, thi de oprettede Anstalter gik 

 snart istaae, rigtignok efterat mange tusind Kyllinger vare 

 udrugede i dem. 1826 oprettede en riig Particulier Briot 

 efter Reaumurs Principer en stor Anstalt i Auteuil ved 

 Paris, og lod den bestyre af en vis Borne, og kort der- 

 efter grundede en Herr Ratier en lignende Anstalt i Bourg 

 la Reine. Men ogsaa disse Anstalter bestode kun i kort 

 Tid, omendskj0ndt de leverede gode Resultater. I Eng- 

 land bar isaer Bucknell anbefalet denne Industri efter en 

 stor Maalestok, og ban skrev en Bog derover. efter i sin 

 Anstalt, som ban kaldte Eccaleobion, at have udklsekket 

 omtrent 30,000 Kyllinger ved konstig Varme. Forst i 

 L0bet af de sidste Aar synes denne Industri at ville ud- 

 vikle sig mere i Europa, idet man paa mange forskjelligu 

 Steder bar begyndt at drive den som Levevei. I Paris, 

 Antwerpen, Berlin og i flere andre storre Byer ere saa- 

 danne Anstalter nu oprettede; i Rendsborg bar Herr Holler 

 oprettet en stor Opdraetningsanstalt for Kyllinger, som be- 



