164 



Smag og kan ligesaalidt som den bringes i flydende Til- 

 stand. Den er isaer maerkelig ved sin Lethed, idet den 

 nemlig er 14 Gang lettere end den atmosfaeriske Luft. 

 Den er fremdeles braendbar. Vel er dens Lysstyrke kun ringe, 

 men dens Varmeudvikling overordenlig staerk. Ved For- 

 braending af 1 Pd. Brint med 8 Pd. lit frembringes den 

 storste Varme, vi ere island til at udvikle (omtr. 4000). 

 Produktet af denne Forbraending er Vand. Det var Lavoisier, 

 der forst gjorde denne Opdagelse i den sidste Halvdeel 

 af forrige Aarhundrede. Ved Forbraending af Kulstof i 

 lit frembringes Kulsyre, som vi allerede have naevnt 

 som en af Luftens Bestanddele. Med Brint forbinder 

 Kulstof sig til Kulbrinteluft eller, som vi i Almindelighed 

 kalde den, Gas. Ved et simpelt Forseg ville vi fremstille 

 denne Luftart, saa meget mere som det kan tjene til at 

 oplyse den ufuldstaendige Forbraending. Fylde vi en 

 Retort tildeels med Spaaner og tillukke dens Aabning 

 med en Prop, hvorigjennem gaaer f. Ex. R0ret af en 

 Kridtpibe, og opvarme vi nu Retorten over en Vinaands- 

 lampe, da maa de luftformige Stoffer, som dannes, gaae 

 ud igjennem Reret. Her kunne de antaendes og braende 

 da med en klar Flamme. 1 Retorten blive tilsidst Traekul 

 tilbage, da disse paa Grund af Mangel paa lit ikke have 

 kunnet forbraende. Luften, der stremmer ud af R0ret, er 

 dannet ved Forbindelse af Spaanernes Brint og Kulstof. 

 Det er altsaa Gas. -Heraf see vi tillige at ikkeflygtige 

 Legemer ikke braende med Flamme. De kunne kun g!0de. 

 Brinten braender meget let og med Flamme, Kulstoflet 

 uden Flamme. Dette er Grunden til, at vore Braend- 

 materialier i Begyndelsen frembringe Flamme, men senere, 

 naar de flygtige braendbare Stoiler ere uddrevne ved Varmen, 

 kun braende med Gledning. Puster man et almindeligt 



