166 



Undertiden forbinder llten sig med Legemer, uden at 

 der egentlig foregaaer nogen Forbraending. Saaledes iltes 

 Fosfor i Luften til Fosforsyrling. Og ved Indvirkning af 

 Vand, som bar den maerkelige Egenskab at indsuge lit af 

 Atmosfaeren, og som derfor igjen kan afgive denne lit til 

 de Legemer, det kommer i Berering med, iltes Jern (til 

 Rust), Robber, Zink og flere Metaller. 



Efter nu at have omtalt Forbraendingen ville vi gaae 

 over til Kveelstoffet og Kulsyren, vaesenlige Bestand- 

 dele af Atmosfaeren, da vi f0rst derved fuldkomment ville 

 kunne forstaae den Forbraending, der foregaaer ved Dyrenes 

 Aandedraet, og de chemiske Virkninger, Atmosfaeren bar 

 paa Planterne. Hvad nu for det F0rste Kvaelstoffet an- 

 gaaer, da er det en farveles Luftart uden Lugt og Smag, 

 der er lidt lettere end den atmosfaeriske Luft. Medens 

 llten kan forbinde sig saagodtsom med alle Grundstoffer, 

 udmaerker Kvaelstoffet sig netop ved ikke umiddelbart at 

 kunne traede i Forbindelse med noget, Tree kan ikke 

 braende i Kvaelstof, Dyr kunne ikke aande, Planter ikke 

 leve deri. Dog forekommer det overordenlig hyppigt: 

 omtrent 77 pCt. af den atmosfaeriske Luft bestaaer af 

 Kvaelstof, og det fremtraeder naesten i alle animalske og 

 vegetabilske Legemer. Dens Bestemmelse er aabenbart 

 at daempe Iltens Virkninger, da de organiske Vsesener ikke 

 vilde kunne udholde den ublandede Ilts haeftige Ind- 

 flydelse. Enhver elektrisk Gnist, der farer igjennem 

 Luften, bevirker langs hele sin Bane en Forening af Kvael- 

 stof og lit til Salpetersyre, et Stof, der er meget 

 vigtigt for Planterne, og som den faldende Regn udvasker 

 af Atmosfaeren og tilfarer Jorden. Medens lit, Brint og 

 Kvaelstof ere Grundstoffer, er Kulsyren, der vel udgj0r en 

 ringe, men i sine Virkninger overordenlig vigtig Del af 



