167 



Atmosfaeren, et sammensat Stof, dannet ved at 75 Vaegt- 

 dele Kulstof ere traadte i Forbindelse med 200 Vaegtdele 

 lit. Den er farvelas, en halv Gang tungere end atmo- 

 sfaerisk Luft, og ligesom Kvaelstof slukker den lid og 

 standser Aandedraetlet. Medens den atmosfaeriske Luft 

 ikke ved nogen Kuldegrad eller noget Tryk kan fortaettes 

 til en Vaedske, lader Kulsyren sig ved et meget staerkt 

 Tryk og ved betydelig Afkeling forvandle til en farveles 

 Vaedske, som rigtignok, naar den befries fra Trykket, 

 overordenlig hurtigt fordamper og derved (see Afhandl. 

 om den bundne Varme) frembringer en Kuldegrad af 

 omtrent 80. Naar denne Luftart blandes med Kalkvand, 

 gjer den dette maelkehvidt og danner i Forbindelse med 

 Kalken kulsuur Kalk. I 1000 Pd. atmosfaerisk Luft inde- 

 holdes ikkun Pd. Kulsyre, og dog betinger dens Tilstede- 

 vaerelse al Vegetation. Planterne indaande nemlig Luftens 

 Kulsyre, udaande Ilten, der jo udgjer over f af Kulsyren, 

 men beholde Kulstoffet, som udgjer en meget vsesenlig 

 Deel af alle Plantestoffer. Men herved maatte Kulsyre- 

 maengden i Atmosfaeren efterhaanden blive mindre, tilsidst 

 forsvinde og derved tilintetgjere al Vegetation, bvis ikke 

 Naturens skjonne Indretning sargede for, at Kulsyren be- 

 standig blev erstattet. Vi have sect, at der ved enhver 

 Forbraending af organiske Staffer, enten de nu have 

 Form af Steenkul, Traekul, T0rv eller Braende, eller 

 Gas, Olie eller Taelle, bestandig udvikles Kulsyre. Hver 

 en Skorsteen, hvert et Lampeglas er en Kanal, hvor 

 igjennem der tilferes Atmosfaeren Kulsyre. Naar Level 

 om Efteraaret falder til Jorden og op!0ses, naar Trae eller 

 dyriske Stoffer forraadne, da skeer dette ikke uden en 

 Kulsyretribut til Atmosfaeren. Alle de Naeringsmidler, 

 Menneskene eller Dyrene tage til sig, de vaere sig nu 



