194 



de mellemeuropaeiske Traeer, idet \i ellers fmde begge 

 forsynede med Knopskjael. hvorved de kunne modstaae 

 Fugtighed og Kulde. Hertil kornmer, at Knopperne just 

 springe ud i den koldeste Tid. INaar nu Luften om Natten 

 afkeles saa staerkt, at Thermometret viser 3 til 4 

 Kulde hvilken Afkeling isaer let finder Sted i tert og 

 klart Veir paa Bakkerne, hvor Oliventraeerne meest 

 dyrkes da kan en saadan Kulde virke paa Traeerne, 

 ligesom naar hos os Frosten rammer de nylig udsprungne 

 Traeer. Efter en saadan Nat ere Greenspidserne 0delagte, 

 og en sterre. eller mindre Deel af Bladene ere angrebne 

 og haenge slappede ned fra Grenen. Naar Endeknopperne 

 saaledes ere gaaede til Grunde, begynde Sideknopperne 

 at udvikle sig, og dette tilligemed Traeets Beskjaering be- 

 virker, at alle Grenene have en krum og skjaev Form, i 

 hvilken Henseende Oliventraeet ikke giver sin naere Slaegt- 

 ning Syrenen noget efter. 



Forresten 0ver dette ingen vaesenlig Indflydelse paa 

 Hasten, thi de nye Sideskud erstatte de gatnle Endeskud, 

 og Folket agter slet ikke paa en saadan Haendelse. Frygten 

 bliver ferst alvorlig, naar Nattekulden stiger til -f- 10, 

 men en saadan Kuldegrad indtraeffer meget sjaelden, navnlig 

 i det ostlige Provence, og kun eengang i dette Aarhundrede, 

 nemlig i Januar 1S20, har man i Nizza i nogle Timer om 

 Natten havt en Kulde af 11. Forresten er det umuligt 

 at .angive, hvor dybt Thermometret skal falde, for at 

 Oliventraeerne skulle bukke under, thi dette afhaenger af 

 OmstfCndighederne, navnlig af Veirliget. Naar det t. Ex. 

 er en t0r Kulde, kan Traeet maaskee modstaae en Kulde 

 af 10, hvorimod det i fugtigt Veir allerede bukker 

 under ved -=- S. Hvad der isaer kan gjere Frosten 

 ibrdaervelig, er, naar den ledsages af Sneefald. Der 



