195 



er Intel som Grenene mindre kunne taale end Snee, 

 og naar den bliver liggende, virker den paa dem som en 

 draebende Gift. Naar en Eier derfor en Morgen flnder 

 sine Olivengrene sneedaekkede, kan ban kun frelse dem 

 ved at forskaft'e sig saa stor en Arbeidskraft, at ban kan 

 lade Sneen feie og ryste af Traeerne. Endnu mere for- 

 daervelig end Snee er I is slag, som behever langt kortere 

 Tid for at 0delaegge Traeerne. I dette Aarhundrede have 

 Provences Oliventraeer eengang vaeret hjemsegte af en 

 Vinterkulde, der i et Par D0gn naBsten over hele Provence 

 anrettede saa store Odelaeggelser, at det varede flere Aar, 

 inden Olivenskovene kunde naae deres gamle Frugtbarhed. 

 Da det vistnok er uden Exempel i Agerdyrkningens 

 Historic, at en pludselig indtraedende Kulde i den Grad 

 kan ikke alene for dette Aar men ogsaa for de felgende 

 0ve den sterste Indflydelse paa Hesten, ville vi her dvaele 

 noget ved enkelte Tildragelser*), som ledsagede denne for 

 Provence ulykkelige IJegivenhed. Man er enig om, at 

 det, som isaer bidrog til at gjere Kulden den lite og 

 12te Januar 1820 saa morderisk for Oliventraeerne, var 

 den Omstaendighed, at den optraadte saa pludselig og efter 

 et meget mildt Veirlig. Ligetil den Sde havde Vinteren 

 udmaerket sig derved, at Veiret var endnu smukkere og 

 mildere end saedvanlig. Om Dagen**) havde man 12 til 

 14 Varme, om Natten stod Thermometret ofte paa 8, 

 det er saaledes omtrent den Temperalur, som vi have i 

 Mai og i Slutningen af September, og det er dette milde 

 Vinterveir der lokker brystsvage Folk til Provence for 

 at undgaae Nordens kolde V inter. 



*) Eflcr Des inoinoires rclalhcs aux cffots sur les Oli\iers dc la 



de 11 an (2 Jamier 18^0. 



**) Den folgondc FiTinslillin^ cr irun<lct paa laiiltagelser samlede i Aix. 



13' 



