203 



Havets Bund bestaaer meest af Sand. Ved staerk 

 Bolgebevaegelse lesrives det og holdes opslemmet i Vandet, 

 deels lesrives det af selve Havstokken, idet de svaere Bolger 

 stede an mod denne, og det saaledes opslemmede Sand feres 

 af B01gen opad den over Havet liggende Deel af Hav- 

 stokken, hvor det tildeels afsaettes, isaer i den Linie, som 

 begraendser Belgeslagene. Jo fladere og bredere Havstokken 

 og Forlandet, som B01gen kan beskylle, er, desto mere 

 Sand afsaettes der, jo smallere og steilere, desto mindre. 

 I Almindelighed er Havstokkens Heldningsvinkel 5. 



Efterat jeg nu korteligen bar beskrevet Havbunden 

 med den tilstedende Havstok, samt Havets Virkning herpaa, 

 vil jeg gaae over til den egenlige Sag, Klitterne, som 

 graendse umiddelbart til Havstokken. 



Den almindeligste, og i det Hele ogsaa den rigtigste 

 Mening om Klitdannelsen er i Korthed , at Havet ved 

 Belgeslagene opkaster Sand paa Strandbredden; her terres 

 det, og naar det er tert, bliver det bortfort af Yinden. 

 Blaeser det fra Land, f0res Sandet tilbage i Havet, men 

 med paalands Vind fores det laengere ind i Landet. Jo 

 jevnere og fladere dette er, desto laengere drives Sandet 

 frem, men meder det Ujevnheder, samler det sig og 

 danner Forheininger bag disse. Naar disse bevoxes, 

 kunne Planterne samle mere Sand, og paa denne Maade 

 dannes efterhaanden en Klit, det er en heiere eller 

 lavere Bakke, bestaaende af Sand, som er sarnmenblaest 

 af Vinden. 



Saadant Sand, som kan bortferes af Vinden og alt- 

 saa danne Klitter, kaldes Flyvesand; ievrigt kan det be- 

 staae af Qvarts, Kalk o. s. v., men hos os bestaaer det naesten 

 udelukkende af Qvarts, hvilket ogsaa er almindeligt i 

 fremmede Landes Klitter. Paa Tydsk kaldes Klitterne 



