240 



tale Overflade. I Formationernes Uaekke felger Kulfor- 

 mationen efter Overgangsformationen, som vi for have be- 

 skrevet, og herer altsaa til de aeldste forsteningsforende 

 Dannelser, men medens i den sidste Havdyrene nassten 

 udelukkende ere herskende , vare Planterne det i den 

 ferste, og Forsteninger af Havdyr fmdes naesten kun i 

 Bjergkalken , der danner Underlaget, skj0ndt ingenlunde 

 altid, for Kullagene, medens Ferskvandsforsteninger nu og 

 da optraede i de evre Lag. Skjendt der gives Undtagelser, 

 kunne vi dog i Almindelighed sige, at Kulformationen 



Fig. 1. 

 Worm- og Eschweilerbaskkenet i Naerheden af Aachen. 



Eschweilerbaskkenet. 



Begge Bajkkener h0re sammen men ere adskilte ved Kulkalkslenen 

 og Overgangsformationens Sleenarter. 



indtager basinformede Fordybninger, mod hvis Midte 

 Lagene gradeviis saenke sig, men de voldsomme Omvaelt- 

 ninger, som have forstyrret lordens Skorpe, siden Kul- 

 formationen blev dannet, have naturligviis ofte grebet 

 denne Formation med, og dens Lag ere derfor hyppigt 



Fig. 2. 



Forskydninger i Kulgebetot ved Auckland i Durham. 



beiede belgeformigt eller i Zigzaglinier eller knaekkede al- 

 deles og saaledes forskudte, at det bliver yderst vanskeligt 



