247 



som paa Spitsbergen og Melvilles 0, i Behmen som i Nord- 

 amerika, i England som i Australlandet. Der maa altsaa 

 have vaeret en almindelig virkende Aarsag tilstede, der 

 formaaede at udjevne den Forskjel i Varmefordelingen 

 over Jordens Overflade, som beroer paa Jordklodens 

 Stilling til Solen. Som en saadan virkende Kraft ansee 

 vi den indre Jordvarme, der dengang maa have virket 

 langt kraftigere end nu, paa Grund af Jordskorpens Tyndhed, 

 thi enhver anden Forklaring farer os kun ind i Mod- 

 sigelser, af hvilke vi ikke kunne rede os ud, og skj0ndt 

 den forheiede Varme, der derved blev Nutidens Polaregne 

 til Deel, ikke kunde befrie dem for den lange Vinternat 

 eller give dem del Lys, som en tropisk Plantevaext synes 

 at fordre, saa kunne vi dog fjerne denne Vanskelighed 

 ved at antage, at det isaer har vaeret Sommervaexter , der 

 kave dannet de Skove, hvis Levninger vi nu finde opbe- 

 varede paa Melvilles 0, og at Tangarterne, der ogsaa nu 

 danne en saa yppig Plantevaext under hine nordlige Breder, 

 at Skib'ene ofte have Vanskelighed ved at arbeide sig 

 igjennem dem> der mere end andetsteds have bidraget til 

 Dannelsen af Strandkullene, om ogsaa deres letforgaengelige 

 Masse kun har efterladt faa Spor af deres Vaev i de Kul, 

 som de have dannet. Det synes imidlertid, som om man 

 har tilskrevet Lyset altfor stor Betydning for Udviklingen 

 af den tropiske Planteveext; idetmindste trives Palmerne 

 fortraeffeligt i Drivhusene i St. Petersborg, hvor den 

 korteste Dag kun er fern Timer lang, og de rige Kjeb- 

 maend i Beresov, ikke langt fra Obflodens Munding, pryde 

 deres Vaerelser med Sydens pragtfulde Blomster. 



To Sporgsmaal paatraenge sig os imidlertid her, som 

 vi maa forsege at besvare. Hvorledes ere nemlig For- 

 verdenens Planter blevne leirede saaledes som vi nu finde 

 , 



