256 



parti af forskjellig Godhed efter de Planter, der have 

 dannet dem. I de jydske Moser finder man ofte en 

 fidtet, naesten hvid Masse, den saakaldte Lyseklyne, 

 der braender med klar Lue eg en ravagtig Lugt, og Forch- 

 hammer bar efterviist lignende harpixagtige Stoffer fra de 

 nordsjellandske Skovmoser, som han bar benaevnt Tekoretin 

 og Phylloretin. I Bruunkulformations Kuh finder man nu 

 selve Ravet, der ikke er andet end Harpixet af et i denne 

 Formation meget hyppigt Naaletrae. Oftest er dette Rav imid- 

 lertid udskyllet af Kullene og ligger begravet i Sandet 

 eller Leret, saavel ved Kysterne som inde i Landet. Paa 

 den anden Side danne Bruunkullene hyppige Overgange til 

 Steenkullene, og vi faae saaledes en naturlig Udviklingsraekke 

 fra T0rv gjennem Bruunkul til Steenkul, saa at der neppe 

 kan vaere Tvivl om, at mange Kulminer, isaer de basin- 

 formede, der indeholde Ferskvandsforsteninger, ere at be- 

 tragte som Fortidens Tervemoser, der i Tidernes L0b 

 have undergaaet en langsom Omdannelse af deres Masse. 

 Hvori bestaaer da denne Omdannelse og hvorledes 

 er den gaaet til? Dette var det andet Spergsmaal, vi fore- 

 satte os at besvare. Vi skulle her imidlertid ikke gaae 

 ind i Detailen, isaer da Besvarelsen af den sidste Deel af 

 Spergsmaalet fra Videnskabens Side endnu ikke er fuld- 

 kommen tilfredsstillende , men kun gjere nogle faa Be- 

 maerkninger. 



Saa afvigende i Formen ogsaa Plantens forskjellige 

 Dele, Rod, Staengel, Blad og Blomst, ere, og saa for- 

 skjellige Planterne selv indbyrdes ere det, bestaae de dog 

 alle vaesenlig af de samme fire Grundstoffer, nemlig Kul- 

 stof, lit, Brint og Kvaelstof (sidste i forholdsviis ringe 

 Maengde), af hvilke de tre sidste ere Luftarter, den forste 

 derimod en fast Substants. Den hele Plantefortervning og 



