333 



siologi, og del varede til hen i det syttende Aarhundrede, 

 for man kan sige, at en grundig, videnskabelig L 7 nder- 

 segelse af Planterne begyndte. Det, der begrundede 

 denne nye ^Era i Botanikens Historie, var ikke, at der 

 fremstod en Heros i Videnskaben, som overgik sine For- 

 gjaengere i Skarpsindigbed og Flid, men Opfindelsen af 

 Mikroskopet, der skyldes to Hollaendere , Cornelius 

 Drebbel og Zacharias Janssen. Herved var der aabnet en 

 heel ny Bane for Undersogelserne, idet de hidtil usynlige 

 og for det blotte 0ie forsvindende finere Dele af Planten 

 saa at sige bleve dragne frem for Dagens Lys, og der 

 aabnedes et Indblik i Planternes inderste Vaerksteder, som 

 hidtil Ingen havde anet. Den Forste, der anvendte Mikro- 

 skopet til botaniske Undersegelser, var Englaenderen Ro- 

 bert Hooke, der udgav et Vaerk 1667, hvori ban med- 

 deler sine Opdagelser og navnlig viser, hvorledes Planterne 

 heelt igjennem ere sammensatte af Celler, smaa runde 

 eller kantede Bla3rer, fyldte med et forskjelligartet Indhold. 

 Hans Undersegelser ere imidlertid i mange Henseender 

 feilagtige og mangelfulde og bleve langt overgaaede af 

 dem, som Marcello Malpighi, Professor i Bologna, 

 offentliggjorde i sit store Vaerk Planternes Anatomi, ud- 

 givet 167579 af Videnskabernes Selskab i London, hvor- 

 ved ban uimodsigelig bar erhvervet sig Ret til at kaldes 

 Skaberen af den videnskabelige Botanik. Han bar benyttet 

 Mikroskopet saa naiagtigt og stettet sine Undersogelser 

 paa en saa rigtig Methode, at det varede mere end et 

 Aarhundrede, fer Videnskaben i det Hele opnaaede samme 

 Standpunkt som ban. Hvad der naermest interesserer os 

 her, er bans Fremstilling af ^Eggets Bygning og Ud- 

 \iklingen af ./Egget til Fr0, Freets Bygning og dets Spiring 

 o: dets Uddannelse til en ny Plante. Han viser, hvor- 



