338 



Blornstringstiden straekke sig ud og haeve Blomsten op 

 til Vandets Overflade. St0vblomsterne derimod sidde paa 

 korte Stilke og ere derved bundne til dct Sted, hvor de 

 voxe, uden at kunne naae op til Vandets Overflade; der- 

 forrive de sig pludseligt 10s, naar de ere udviklede, svomme 

 op til Overfladen og hen omkring Frugtblomsterne , paa 

 hvilke de sprede deres Stov og bevirke saaledes, at disse 

 begynde at saette Fr0. 



Saaledes var da Kjonsmodsaetningen hos Planterne 

 sat udenfor al Tvivl ved faktiske Beviser. Men naar man 

 gik videre og paastod, at de st0vbaerende Organer maatte 

 ansees for mandlige Kj0nsorganer, Frugtknuden medJSg- 

 gene derimod for de kvindelige, var dette efter Videnska- 

 bens dav3?rende Standpunkt en uberettiget Antagelse; 

 det var en Sammenstilling af Planternes Organer med de 

 tilsvarende hos Dyrene, som dengang endnu savnede alt 

 Beviis. Den naermere Fremgang ved Befrugtningen kjendte 

 man nemlig Intet til; man supplerede det Manglende 

 ved ubegrundede Theorier.. Linne havde saaledes den 

 Mening , at St0vet faldt paa Arret , at det her blev 

 opsuget, og at ^Eggene da befrugtedes af den Saed- 

 luft, som de enkelte Stevkorn indeholdt; denne Ud- 

 talelse viser, at han ikke har forfulgt Befrugtningspro- 

 cessen laengere end til det p -man kunde see med blotte 

 0ine i en nogenlunde stor Blomst. Naar dog alligevel 

 bans Theori i sin Heelhed viser sig at stemme overeens 

 med den Anskuelse, som Videnskaben nu har kjaempet 

 sig frem til ad en sikker Vei, er det et af de ikke sjeldne 

 Exempler paa, at de f0rste Naturforskeres mere uhildede 

 Blik naesten instinktmaessig har anet det rette Forhold; 

 det har staaet saa klart for deres aandelige 0ie, at de have 

 opfattet og udtalt det som noget Afgjort; men paa Grund 

 af den usikkre empiriske Basis maa en saadan Mening 



