207 



Vinden over den bratte Sandflades Vaeg laengere eller 

 kortere ind i Landet, hvor del danner Klitter. 



Dette er i muligste Korthed Hovedtraekkene af bans 

 Theori, men uanseet at denne, sammenfattet i sin Heelhed, 

 indeholder Selvmodsigelse , vil den ievrigt i ingen Hen- 

 seende kunne holde Stik, idet den baade er stridende 

 mod Erfaring og de Forbold, som i Virkelighfid her 

 fmde Sted. 



Efter saaledes at have forudskikket Andres Mening 

 om Klitdannelsen, vil jeg nu gaae over til at fremstille 

 den saaledes, som den if01ge mine Undersogelser og lagt- 

 tagelser stiller sig, for at vise, livorledes den jydske Klit 

 i sin Tid er dannet og endnu danner sig. 



Naar Landet ved Uavet er fladt og kan beskylles af 

 dette ved Heivande, afsaettes der endeel Sand paa For- 

 stranden eller saavidt som Havet naaer. Jo bredere det 

 flade Land er, jo lavere det ligger og jo laengere det 

 overskylles af Havet, desto mere Sand bundfaeldes og af- 

 saettes der af den Sandmasse, som Havet ferer med sig. 

 Naar dette Sand laegges t0rt, bortfores det af Vinden 

 og f0res hen til Steder, hvor det finder Lae. Er dette en 

 Forh0ining, f. Ex. en Steen, en H0i, en Graesbusk, danner 

 der sig bag denne en tilsvarende Forh0ining af Sand, 

 som danner et Skraaplan, hvis hoieste Punkt ligger an 

 mod den laegivende Gjenstand. Er det derirnod en For- 

 dybning, som afgiver Lse, finder Sandet Hvile heri og op- 

 fylder den. Naar denne Flade eller bin H0i bevoxes med 

 Klitvaexter, nemlig: Klittag eller Marehalm , som ere de 

 Graesarter, der f0rsl indfinde sig og af hvilke Klittaget spiller 

 Hovedrollen, opfange disse mere Sand, hvorved den allerede 

 samlede Sandmasse for0ges og den lille H0i udvikler sig 

 et'terhaanden til en Klit. Er der en storre Flade bevoxet 



