209 



forladte Agre, thi vore aeldste Forfaedre vilde neppe have 

 lagt deres Gravhoie foran en vild Sandflugt end sige 

 i den. 



Plaining fandt ferst Sted laenge efter Gravheienes 

 Tilbliven, Sandflugten maa altsaa, da Agerdyrkningen be- 

 gyndte, endnu have vaeret fjernt fra Marken og endnu 

 laengere borte maa den have vaeret. da Gravh0iene anlagdes. 



Hvor Laudet bestaaer af h0ie Leerbakker med en 

 brat afskaaren Vaeg mod Havet og en lav, kun et Par 

 hundrede Alen bred, Forstrand, hvilket vi fmde paa enkelte 

 Steder, kunne Klitter umuligt danne sig, hverken under 

 eller over dem, og dog fmde vi dem daekkede deels 

 med Sand, deels med h0ie Klitter. Disse kunne ikke 

 vaere dannede nu, men i en aeldre Tid, da Leerbakkerne gik 

 jevnt skraat ned mod Havet og dannede et Skraaplan, 

 op ad hvilket Vinden kunde f0re Sandet, som Havet af- 

 satte paa Forlandet. Det er bekjendt og beviist, at flere 

 Gaarde og Byer forlaengst ere 0delagte af Sandflugt og 

 andre Byer begravede i Havet. Da nu de Klitter, som 

 ligge paa de omtalte Leerbakker nedvendigviis maa stamme 

 fra en laenge forsvunden Tid, er det heist sandsynligt at 

 de 0vrige Klitmasser ogsaa gjere det, og med en Deel af 

 dem bliver Sandsynligheden endog til Vished. 



Naar Forstranden, som kan beskylles af B01gen, er 

 et Par eller nogle hundrede Alen bred, det tilgraendsende 

 Land fladt saa at Vinden kan bortf0re det af Havet 

 afsatte Sand, er der Intel til Elinder for at Klitter kunne 

 dannes paa et saadant Kystland, ligemeget af hvad Be- 

 skaffenhed Jordbunden saa end er, naar kun Havbunden 

 bestaaer af Sand, og under disse Forhold ville Klitter sikker- 

 ligen ogsaa dannes. Rigtignok er det ikke meget Sand, 

 per kan afsaettes paa en saa smal Flade, skjendt Begrebet 



14 



