211 



Mellemstokke, deels Fr0 og Ax feres af Vand og Vind 

 ind over de flade Straekninger; derved ere disse blevne 

 bevoxcde hist og her, hvor et Fre eller en Mellemstok 

 har spiret, idet der herved er dannet en storre eller 

 mindre Klittagbusk eller Klittagholm, som har afgivet Lae 

 for Flyvesandet, og omsider er en Sande (Klitbakke) 

 blevea dannet. Klittaget, saavelsom flere andre Klit- 

 vaexter, har nemlig den Egenskab at voxe frem igjen r naar 

 det bliver begravet i Flyvesand, naar det ikke er saa staerkt, 

 at Bladene blive aldeles daekkede. Naar altsaa en lille 

 Holm af Klittag har optaget ssameget Sand, som der kan 

 finde Lae mellem dens Blade, voxe Planterne igjen frem 

 og kunne da alter optage et nyt Lag Sand. Naar nu Klit- 

 taget samtidigt ogsaa udvider sig til Siden, vil man indsee, 

 at der af en liden Holm efterhaanden maa opstaae en 

 stor Sande. 



Saadarme negne Sletter, som de nys omtalte, kunde 

 vi endnu for nogle Aar tilbage traeffe hist og her. Om 

 Vinteren vare de daekkede af Vand, om Sommeren terre, 

 men Sletterne voxe efterhaanden mere og mere til, saa 

 at man nu kun seer enkelte ngne Pletter. Af den 

 Maade, hvorpaa Klitten er dannet, indsees det ogsaa let, 

 hvorfor man finder Sandene spredte over hele Klitterrainet, 

 thi sammenhaengende Klilkjaeder findes i Reglen ikke, 

 med Lndtagelse af den Klitstnekning, som begraendser 

 Havet eller Forstranden. Denne er temmelig sammen- 

 haengende, skjendt af meget forskjellig Iloide og Brede, 

 gjennemskaaren og indskaaren af dybe Dale og Klafter. 

 levrigt er den dannet paa samme Maade som de isolerede 

 i>akker, men den er yngre , idetmindste tildeels, og just 

 fordi den er dannet i en senere Tid, var Bunden mere 

 ligelig nevoxet og island til at opfange Sandet i kortere 



u- 



