213 



Florizonten. Ktinde Klitten ikke ' angribes,- naar den havde 

 en mindre Vinkel end 25 , hvorledes skulde da saa 

 Klilter overhovedet kunne dannes, naar Sandet, som danner 

 dm, skal feres sammen fra en horizontal Flade! 



Mere konstant end Vestsidens er 0stsidens Form, thi 

 naar Sandmassen, som feres over fra Vindsiden, ikke er 

 for stor, hvad der ved vore Klitters nuvaerende Tilstand 

 i Almindeligbed ikke er Tilfaeldet, leirer den sig i Laesiden 

 under en Vinkel af omtrent 30, hvilket omtrent svarer 

 til den Vinkel, som tert Sand, der ophobes i en Dynge, 

 af sig selv antager. F0res der derimod mere Sand over 

 i Laesiden af Klitten eller i Lae af en hvilkensomhelst 

 anden Gjenstand, leirer det sig under en langt mindre 

 Vinkel, og man kan i Almindelighed antage, at den Dos- 

 sering, som en Sanddrive danner bag en Gjenstand, bar 

 et Anlaeg af 6 Gange Heiden. Er Vinden meget heftig, 

 kan Gjenstanden ikke godt give Lae saa langt, derimod 

 kan den med en svagere Vind give Lae i laengere Afstand 

 og man kan undertiden finde Driver med et tifoldigt Anlaeg. 

 Felgelig er en Drive i Vindsiden af en Gjenstand af 

 nogle Fods II0ide forskjellig efter Vindens Styrke. Er 

 Vinden heftig, bliver Driven kort, med svagere Vind bliver 

 den bredere og fladere. Idet at Vinden ferer Sandet fra 

 Vindsiden over i Laesiden, flyttes omsider hele Klitten, 

 og denne siges da at vandre, ligesom selve Klitten i 

 saa Fald kaldes en Vandreklit eller en vandrende 

 Klit. Hvorlangt en saadan Klit kan vandre i en given 

 Tid, beroer naturligviis deels paa Sandets Flyveevne 

 deels paa Vindens Hyppighed og den sterre eller mindre 

 Modstand, som Klitten gjor ved at vaere mere eller mindre 

 bevoxet eller slet ikke bevoxet. Hos nogle Klitter vil 



