216 



Hvad ievrigt Klittens U0ide angaer, da maa del be- 

 maerkes , at denne ingenlunde er konstant men i Keglen 

 mindre end den tidligere bar vaeret, idet Vinden efter- 

 haanden udjevner de heiere Toppe, hvilket navnligen er 

 Tilfaeldet ved de isolerede Sande ; i den sammenhaengende 

 Klitraekke langs Havet kunde den paa et enkelt Sted 

 maaskee nok for en kort Tid blive lidt h0iere, men en 

 saadan enkeltstaaende skarp Karn eller Spids maa dog 

 igjen vige for Vinden og udjevnes mere ligeligt med 

 den 0vrige Klit. Naar man derfor engang traefler et Punkt, 

 som tilsyneladende er heiere end den 0vrige Klit, hvilket 

 jeg f. Ex. bar fundet i 0rum Havklit af indtil 100 Fod over 

 Havet, og som vistnok er den sterste H0ide, hvortil Klitten 

 overhovedet naaer, saa maa man dog ikke ansee en saa- 

 dan H0ide som varig, men kun betragte den som forbi- 

 gaaende, og det desto mere, jo betydeligere den er. 



Efter saaledes at have betragtet Klittens Overflade 

 ville vi nu gaae iidt dybere ned og betragte den Flade, 

 hvorpaa Klitten hviler. I Almindelighed er det Sand eller 

 almindelig Jord, og forsaavidt ville vi forbigaae den, men 

 der findes paa nogle Steder T0rv, og denne ville vi omtale 

 med et Par Ord. Terven, som undertiden findes under 

 Klitten, forekommer i st0rre og mindre Udstraekning, 

 undertiden kun i en ganske liden Fordybning, men ogsaa, 

 &om det synes, af betydeligt Omfang. Deels findes den 

 under eller omtrent lige med Havets Niveau, deels flere 

 Alen over det. Terven er af forskjellig Godhed men 

 altid meget haard, og bestaaer foruden af Mosser og 

 Vandplanter ogsaa af Traelevninger, isaer af Stammer, 

 Ulade og Frugter af Eg, Birk og Flassel. Det er altsaa 

 gamle Skovmoser, dannede laenge f0r Klitten existerede 

 men senere daekkede, da Klitten vaeltede sig ind over 



