325 



saaledes udviklede Frugtknude kaldes nu Frugt, og de 

 den indesluttede Smaalegemer ere Fr0ene ; disse falde \ed 

 Frugtens Aabning til Jorden , hvor de ligge Vinteren over, 

 og ferst det f01gende Foraar ved den faelles Indvirkning 

 af Luft, Vand og Varme opvoxe de til nye Planter. 



Af det, der saaledes foregaaer under og efter Blom- 

 stringen, er det klart, at Blomstens Betydning for Planten 

 bestaaer deri, at den i sig uddanner og opelsker AnlaBget 

 til nye Planteindivider og saaledes s0rger for Artens Ved- 

 ligeholdelse ; men det fremgaaer tillige, at ikke alle Dele 

 af Blomsten i lige Grad bidrage til at fremme dette 0ie- 

 med, og navnlig at Blomsterdakket, den meest ieinefal- 

 dende Deel, det som man saedvanlig kun forstaaer ved 

 Blomsten, kun spiller den underordnede Rolle, at omgive 

 og beskytte de indre, vaesentlige Dele; det kan derfor 

 ikke undre os, at det mangier hos mange Planter, f. Ex. 

 hos Piletraeerne, og at disse dog alligevel frembringe Frugt 

 og Fr0. Hvad derimod St0vdragere og St0vvei angaaer, 

 da er det for det Farste indlysende, at af den Sidste 

 maa idetmindste ^Eggene, eller det, som senere udvikler 

 sig til Fr0, vaere en n0dvendig Deel af Blomsten; thi 

 dennes Besiemmelse er jo, at s0rge for nye Planteindividers 

 Frembringelse ; hvorvidt de 0vrige Dele, Frugtknude, Grif- 

 fel og Ar, ere vaesentlige Betingelser til dette Oiemeds 

 Opnaaelse, kan man slutte sig til, ved at see hen tilFor- 

 holdet hos andre Planters Blomster. Og her traeffe vi da, 

 f. Ex. hos Aakanden en St0vvei, hvor Griflen er forsvun- 

 den og Arret altsaa sidder umiddelbart paa Frugtknuden, 

 ja hos Naaletraeerne ogCycadeerne ere endogsaa disse Dele 

 borte, og ^Eggene sidde n0gne, blot befaestede til nogle 

 Skjael, hvorfor ogsaa disse to Plantefamilier have faaet 

 Navn af de N0genfr0ede. Det er altsaa aabenbart, at hver- 



