327 



^Eggene derimod Hunnerne i Planteriget, og at 

 der her foregaaer en Befrugtning, som fuldkom- 

 ment kan parallelise^res med den i Dyreriget 

 stedfindende. 



Vi ville nu sege i detFelgende at fremstille de naer- 

 mere Forbold ved denne Befrugtning, hvor del da navnlig 

 er Stevets senere Skjaebne, efterat det er kommen i Bere- 

 ring med Arret, og ^Eggets Udvikling til Fr0, som bliver at 

 betragte. Men det turde maaskee ikke vaere uden Interesse, 

 f0rst at see, hvorledes hele denne Laere om en Kj0nsmod- 

 saetning hos Planterne bar udviklet sig fra de aeldste Tider 

 af, og hvorledes Sagen bar stillet sig i Videnskabens 

 forskjellige Perioder. 



Botanikens Historic f0rer os i sin Begyndelse tilbage 

 til den graeske Oldtid; de gamle graeske Philosopher, der 

 efter som Forholdene vare paa hiin Tid, samtidigt dyrkede 

 de meest forskjellige Videnskaber, dem de sammenfattede 

 under Kategorien Philosophi, og hvem mange af disse 

 Videnskaber skylde saa Meget, bar Botaniken ogsaa at takke 

 for sin f0rste videnskabelige Form, og navnlig maa man 

 da nsevne Aris to teles som den, der f0rst samlede de der- 

 hen h0rende Enkeltheder og lagttagelser og s0gte at bear- 

 beide dem til et videnskabeligt Hele. Skj0ndt bans egent- 

 lige Hovedvaerk over Planterne i Tidens L0b er gaaet tabt, 

 have vi dog i bans 0vrige naturhistoriske og philosophiske 

 Skrifter mange leilighedsviis forekommende botaniske Be- 

 maerkninger, hvoraf man kan slutte sig til Hovedtrsekkene 

 i bans Laere. Da Aristoteles hovedsagelig var Phiiosoph 

 og ikke Botaniker i Nutidens Betydning, er det naturligt, 

 at ban betragtede Planterne fra et mere almindeligt Stand- 

 punkt uden at indlade sig paa Enkeltheder, og seger at 

 udlede almindelige Resultater for sin Verdensbetragtning. 



