218 



Lag, snarl flere over hverandre, med storre eller mindre 

 mellemliggende Sandlag. Disse merke muldede Lag ere, 

 som sagt, gammelt Grensvaer, der i Tidens L0b er for- 

 raadnet og blevet humusagtigt. De have engang dannet 

 Klittens Overflade og daekket den som et grent Taeppe. 

 Naar nemlig en Klit blev bevoxet og i en lang Aarraekke, 

 uforstyrret af Sandflugt, henlaae roligt, arivendte Naturen 

 sine Kraefter paa mere og mere at befaeste den, og der 

 dannede sig et taet Grensvaer af Graesser, Halvgraesser, 

 Sandpiil, Lyng o. s. v. Jo laengere Sandflugten udeblev, 

 desto staerkere blev Gr0nsvaeret og desto maegtigere det 

 nuvaerende Muldlag. Men efter kortere eller laengere Tid 

 opstod en ny Sandflugt, der vel i Reglen havde sin Aarsag 

 i en Naboklits Opbryden af Vinden. Sandet blev nu fra 

 denne f0rt over paa hiin, maaskee i mange Aar med Grensvaer 

 daekkede Klit, der nu blev tilintetgjort og daekket med 

 Sand, kanskee kun med et ganske tyndt Lag, hvorigjennem 

 Planterne kunde bane sig Vei og danne et nyt Grensvaer, 

 der da senere blev daekket og hvorfra de indskudte Sand- 

 lag i den sorte Masse og de fine Muldstriber bidrere, 

 men maaskee ogsaa ved et flere Tommer eller flere Fod 

 maegtigt Lag, eftersom Sandflugten varede i kortere eller 

 laengere Tid eller var mere eller mindre staerk. Da den 

 opherte, fik Klitten atter Tid til at vaerne sig mod Vinden 

 ved en ny Bevoxning, der maaskee fik samme Skjebne 

 som den forrige, og vi see heraf Gangen i disse Lags 

 Dannelse. Det er formodenlig disse Lag, der have givet 

 Anledning til Hr. Groosses Klitdannelsestheorie. 



Foruden T0rv finde vi ogsaa undertiden under de 

 Klitter, som hvile paa Leerbakker, en Jernsandsteen eller 

 Ahl, der vel ikke findes i egenlige Lag men dog i Blokke 

 af temmelig Tykkelse, f. Ex. 1 Fod. De hidr0re fra Uegn- 



