221 



med dels store og smaa Sletter, thi for de bevoxede 

 Sande gjelde disse Misligbeder ikke i samme Maal 

 som for de ubevoxede eller kun sparsomt bevoxede. 

 Det er derfor kun faa Planter, som finde et naturligt 

 Voxested paa saadanne nogne Sandflader, der endnu ved 

 deres Bevsegelighed endmere hindrer Vegetationen i at saette 

 sig fast. Men ligesom Naturen ved sin uendelige og alt- 

 omfattende Forsynlighed for Alt, hvad-den bar frembragt, 

 bar vidst at fiude Midler til at indordne (let Ene saaledes 

 under det Andet, at del Altsammen danner et harmonisk 

 Hele, og ligesom den bar vidst at onidanne Klipper til 

 frugtbart Agerland, saaledes bar den ogsaa fundet Midler 

 til at taemme de vilde, negne Sandflader ved at frembringe 

 Planter, som selv paa disse finde hvad de beheve, ikke 

 til et tarveligt Udkomme men til en frodig Vaext. Og 

 ligesom Lavarterne danne den forberedende Vegetation 

 for den senere Frugtbarhed paa de steenhaarde Klipper, 

 saaledes danne Flyvesandsplanterne den forberedende Ve- 

 getation paa Flyvesandsstraekningerne , for ikke alene at 

 taBmme dem, men ogsaa senere, ved en storre Frugt- 

 barhed, at gjere Plads for mere fordringsfulde Planter. 



Det er dog egenlig kun to Planter, som egne sig 

 til at daempe en nogen Klit, nemlig Klittag: (Sandhjelm, 

 Ammophila arenaria, Arundo arenaria) og Mar eh aim 

 (Elymus arenarius), af hvilke endda Marehalmen spiller 

 en meget underordnet Uolle bos os, idet Klittaget naesten 

 udelukkende daekker vore Klitter og gj0r den forste Be- 

 gyndelse dermed. Derfor er dette Graes ogsaa af over- 

 ordenlig Vigtighed, idet det ikke alene taemmer Klitten 

 men ogsaa forbereder den senere Vegetation. Men det 

 gaaer med dette Graes og de ikke mindre beskedne Lav- 



