223 



godt kunne trives i Fiyvesandet og som ogsaa nu og 

 da findes ret frodige, men dot er dog efter en mindre 

 Maalestok, og de have derfor en langt ringere Betydning. 

 Saaledes finder man undertiden Bjerg-R0r (Arundo v. 

 Calamagrostis Epigejos) meget frodigt paa de heieste Klitter, 

 medens man ogsaa finder det i lave, tildeels sumpige 

 Sandsletter, men som Klitplante b0r man dog ikke be- 

 tragte det, da Naturen ikke synes at have bestemt det 

 hertil. Ligeledes finder man hist og her Havtorn eller 

 Sand-Tidse (Hippophae rhamnoides), men dog kun i 

 Havklitter, og Sandrosen (Rosa spinosissima) ; men 

 medens Havtornen opnaaer en H0ide af 3 Fod, holder 

 den lille beskedne Sandrose sig ved Bunden og opnaaer 

 kun en H0ide af 68 Tommer. I0vrigt ere begge en 

 Prydelse for Klitten, Havtomen orn Efteraaret ved sine 

 smukke gule Bar, Rosen om Somrneren ved sine store, 

 hvide Blomster, der, naesten skjulte i den ellers triste, 

 graa Klit, venligt titter Vandreren imede fra sit enlige 

 Opholssted, naar man er saa heldig at opdage den. For- 

 resten kunne dog baade Havtornen og Sandrosen opnaae 

 en st0rre H0ide, naar de voxe paa lavere og fugtigere 

 Steder, altsaa hvor der er mere Naering og mere Lae. 

 Jeg bar paa saadanne Lokaliteter sect bin at opnaae en 

 H0ide af indtil 6 Fod og denne af indtil 2 a 3 Fod. Ogsaa 

 Gyvel (Spartium scoparium) traeffes i Klitten og fryder 

 0iet ikke mindre ved sine smukke gule Blomster. Kraek- 

 ling (Empetruin nigrum), ogsaa kaldet Sortebaer, Rev- 

 Jingebaer, forvilder sig undertiden op paa Sandene, men 

 sjeldriere, derimod finder man hyppigere, at Sandpilen 

 (Salix arenaria) gj0r en Vandring derop. Af urieagtige 

 Planter er Klitten hyppigt bestroet med de smaae Sted- 



