225 



Undertiden kan ogsaa nu en Kraekling og hyppigere Sand- 

 pilen forvilde sig op i Klitten. Man traefifer ogsaa endnu andre 

 Planter, men kun i enkelte Exemplarer, og da de ere af 

 aldeles underordnet Betydning, forbigaaes de her. I denne 

 Tilstand henstaaer Klitten atter i en lang Raekke af Aar, 

 men da indfinder sig flere Mos- og Lavarter, af hvilke 

 Kensdyrlav (Cenomyce v. Lichen rangiferina) spiller Hoved- 

 rollen. Nu forsvinder Klittaget mere og mere, der ind- 

 finder sig undertiden flere andre Planter, f. Ex. Sand- 

 Svingel, og undertiden fortraenges Klittaget og de 0vrige 

 Planter saa aldeles af Rensdyrlaven, at denne ene be- 

 daekker hele Flader. En saadan med denne Lavart bedaekket 

 Klit bar et noget melankolsk Physiognomic, og naar man 

 neiere betragter denne Plante skulde man ikke troe, at den 

 var istand til at modstaae Vindens Angreb, thi dens Redder 

 ere saa lidet faestede i det 10se Sand, at den naesten ingen 

 Modstand gjor naar man tager den bort, og ligner mere et 

 lest henkastet Daekke end en levende og befsestet Vege- 

 tation; men dog trodser den selv de staerkeste Storme, det 

 er som Vinden glider over den uden at kunne angribe den. 

 Mserkelig er ogsaa denne Plantes eiendommelige Livsvirk- 

 somhed, thi som det synes uden Neering og uden Rod- 

 faeste staaer den der i den terre Sommertid saa aldeles 

 tor og haard, at den skratter under F0dderne, naar man 

 gaaer hen over den, men naar Luften bliver fugtig, lever 

 den op igjen og voxer frem. I0vrigt maa den da vel 

 heller ikke vaere ded i den t0rre Aarstid, skjendt det 

 synes saa, thi i saa Fald vilde den dog vel neppe kunne 

 leve op igjen. Vi see saaledes at Naturen benytter Lav- 

 arterne til at forvandle saavel den haarde Granitklippe sora 

 den lose Sandflade til frugtbar Bund; men medens de 



15 



