232 



Vi ville af denne Skildring laere , at det ingenlunde 

 er saa nemt at bringe Klitten under Bevoxning som det 

 maatte synes, idet ikke engang Klittens egne Planter 

 ville lade sig formere, hverken ved Fr0 eller Piant- 

 ning; men ved Udholdenhed og Taalmodighed, ved altid 

 at holde Klitten daempet og ved Naturens Hjaelp lykkes det 

 dog omsider. Ville vi nu have den bevoxet med traeagtige 

 Vaexter, hvilket er at 0nske maatte skee, da maatte der 

 vaelges saadanne Arter, som, plantede samtidigt med Klittens 

 Daempning med Klittag, kimne opnaae en saadan Sterrelse 

 eller Udbredelse, at de, naar dette gik tilgrunde, selv af- 

 gave et betryggende Vaern mod Vinden, saaledes at en 

 ny Daempning med Klittag fra nu af opherte; Traeplant- 

 ningen maatte altsaa i L0bet af 10 Aar naae en saadan 

 Sterrelse og Taethed. Betragte vi nu de ovenfor an- 

 stillede Fors0g, rnener jeg fornemmeligen at maatte anbe- 

 fale Gyvel, Tornblad, Havtorn og Bukketorn (Lycium bar- 

 barum). De to f0rstnaevnte udbrede sig rosetformigt, 

 daekke godt og give et temmelig staerkt L0vaffald; de to 

 sidstna3vnte trives godt i det bare Sand, hvilket vi kunne 

 overbevise os om deels i Klitten her, hvad Havtornen an- 

 gaaer, deels paa Fan0, hvor Bukketornen voxer i Maengde, 

 og begge udskyde en Maengde Udl0bere. Disse Planter 

 ere altsaa fortriinligt egnede til Daekning, hvis de plantedes 

 mellem hverandre, og ville sikkert, deels ved Rodskud, 

 deels ved Fr0 vedligeholde en varig Daekning, og der 

 burde idetmindste gj0res Fors0g med dem i det St0rre, 

 hvad jeg selv saalaenge bar 0nsket men hidtil ikke vaeret 

 istand til. 



I den allerseneste Tid er der atter anstillet et Fors0g 

 med Opelskning af Skov i Klitten af Hr. Kammerherre 



