258 



kraftigere, jo aeldre det paagjeldende Kullag er og jo 

 dybere det Jigger. Det er saaledes allerede tidligere omtalt, 

 at det store Ohio-Lag i Fristaterne paa en stor Straekning 

 er berevet sit Bitumen, og Lyell beskriver fra Massachusetts 

 endogsaa et Kullag, der i sin Forlsengelse gaaer over i et 

 Graphitlag, altsaa til bitumenfrit Kul. Dette maatte saa- 

 meget oftere finde Sted, som saavel Steenkullene som 

 Bruunkullene ere ledsagede af ildflydende Steenarter, skjendt 

 maerkeligt nok hver af sin saeregne Steenart, Steenkullene 

 af Porphyr, Bruunkullene af Basalt, der have gjennem- 

 brudt dem og leiret sig over dem og fremskyndet deres 

 Omdannelse. Selv Bruunkullene ere saaledes i Bjerget 

 Meissen i Cassel omdannede til en anthracitlignende 

 Steenart, der er uden Bitumen. 



Saadanne Virkninger finde endnu Sted ; en naturlig Gas- 

 fabrikation er i Gang paa mange Steder i Jordens Indre, 

 og det uddrevne Bilumen stiger gjennem de yngre Jordlag 

 op til Overfladen som braendbare og ofte braendende Luft- 

 kilder, der ere blevne benyttede til Belysning af Byer 

 og Fabriker. Under almindelige Forhold kunne imid- 

 lertid de ved Kuldannelsen opstaaede Luftarter ikke und- 

 slippe, men blive indesluttede i Kullenes Porer, hvor 

 de holdes sammenpressede ved hele Trykket af de over- 

 liggende Steenmasser. Ved Bjergvaerksdriften har man 

 imidlertid aabnet dem en Vei. I de dybe Gruber i Sachsen 

 kan man here den sammenpressede Kulbrinte undslippe 

 med et lille Knald for hvert Hammerslag. Gruberne ere 

 ligesom Brende, i hvilke Luftarter og Vand udgyde sig 

 fra de omliggende Steenarter, og ikke uden Fare stiger 

 Bjergmanden ned i sin underjordiske Bolig. Kulbrinten 

 har nemlig den Egenskab at explodere med stor Vold- 

 somhed, naar den blandes med atmosphaerisk Luft og an- 



