259 



tsendes, og herpaa beroe de frygtelige 0delseggelser i 

 Gruberne, der have kostet Hundreder Livet. 1 del dybe 

 Morke i Gruberne var Lys en absolut Nedvendighed, og 

 netop Lyset medferte Faren. Davys Sikkerhedslampe, 

 hvis Flamme er omgivet af et Metaltraadnet , der hindrer 

 Explosionen i at udbrede sig videre, bar sikkret Arbeideren 

 mod denne Ulykke, naar ban ikke selv hensynslost fremkalder 

 den. Naar de smaa Explosioner begynde inde i Lampen, ad- 

 \ares ban og fjerner sig. Men en ny Fjende hirer paa ham i 

 Bjergenes Dyb. Den kvaelende Kulsyre er en anden Luft- 

 art, der opstaaer under Kuldannelsen ved endeel af Kullets 

 langsomme Forbra3nding. Den naerer ikke Flammen men 

 heller ikke Aandedraettet , og er allerede i ringe Maengde 

 tilstraokkelig til at bevirke D0den. Ved storartede og kost- 

 bare Ventilationsapparater sager man at raade Bod paa 

 denne Ulempe, uden dog at kunne sikkre sig mod de 

 pludselige Udbrud, der kunne fmde Sted ved store Spraeng- 

 ninger. 



Paa Kulbrintearternes Tilstedevaerelse i Steenkullene 

 beroer deres Inddeling i fede og magre Kul. De ferste inde- 

 holde flygtige Bestanddele i betydelig Maengde, braende med 

 staerk Reg, Flamme og saeregen Lugt og anvendes til Gas- 

 fabrikationen , de sidste braende ikke saa let og give 

 hverken Flamme eller R0g, hvorfor de foretraekkes til 

 Kakkelovhskul. 



Ved de voldsomme Kulbrinteexplosioner kunne Kul- 

 lagene tillige komme i Brand, og disse Brande fortsaettes 

 da undertiden i Aarhundreder. Saaledes findes der en 

 Kulbrand ved Zwickau i Sachsen, der allerede omtales af 

 Agricola (for 350 Aar siden). Hyppigt antaendes Kullene 

 imidlertid af en anden Aarsag. I Kullene forekommer 

 nemlig fiint indspraengt et Mineral, Svovlkiis, der forvittrer 



17* 



