263 



hos dem*), men Klimaet bar sat en bestemt Graendse for 

 Viinavlen, som er umulig i den kolde tempererede og 

 vanskelig i den tropiske, ja endog i den subtropiske Zone; 

 Viinavlen er saaledes indskraenket til den varme tempererede 

 Zone og finder maaskee mere Sted i den nordlige end i 

 den sydlige Deel af samme. Naar vi sammenligne Klimaet i 

 de franske Viinegne med vort Klima, eller med andre 

 Ord ville unders0ge, hvad Hovedgrunden er til, at vi ikke 

 kunne drive Viinavl hos os, da finde vi, at Druens 

 fuldstaendige Modning udfordrer en Sommervarme, som 

 ikke naaes her i Danmark. Dette kan indsees, baade 

 naar vi tage Hensyn til en enkelt Maaned eller til hele 

 Sommervarmen. For at Viinavlen kan vaere mulig, maa 

 Middelvarmen idetmindste for een Maaned vaere 19 C., 

 men Juli Maaneds Middelvarme hos os naaer kun til 17,3 C. 

 Regnes Viinstokkens Vegetation fra den Iste Mai til den 

 Iste October, og vi for Paris's Vedkommende addere Mid- 

 delvarmen for disse 153 Dage, komme vi til det Resultat, 

 at Viinstokken behever 3580 Varmegrader, hvorimod i 

 Kjebenhavn den samme Tid kun har 2262 Varmegrader, 

 og dog ligger Paris lige paa Nordgraendsen af Viinavlen, 

 og enhver anden Viinegn har en meget varmere Sommer. 

 I Bordeaux er Sommervarmen saaledes i de omtalte 5 

 Maaneder mere end 4000**). Dette er den vigtigste 

 Forskjel imellem Viinlandenes og Kornlandenes Klima; 

 Fugtighedsforholdene og Vinterkulden ere af ringere Be- 

 tydning. Men heller ikke det hede Jordstreg egner sig 

 til Viinavl; allerede paa de allervarmeste Punkter ved 



*) Efter Gasparin. 



**) Hcrved er rigtignok ikke forklaret, hvorfor Dyrkningen af den 

 europaeiske Viinstok ikke vil lykkes i Amerika. 



