264 



Middelhavet kunne Druerne lide af den altfor stserke Sol- 

 varme, og Saften egner sig bedre til Forfaerdigelse af 

 Alkohol end til Viin. Under Troperne raaa Druerne i 

 den varme Tid beskyttes mod Solstraalerne , og hvad der 

 ogsaa der forhindrer Viinavlen er, at den stadige Varme 

 umuliggj0r den regelmaessige Frugtansaetning. Der er saa- 

 ledes paa Martinique ikke nogen bestemt Aarstid, da Druerne 

 modnes, men Viinstokken udskyder nye Blade og Blomster, 

 paa samme Tid som den baerer modne Frugter. Da disse 

 saaledes modnes til forskjellig Tid, kan der ikke vaere 

 nogen bestemt Tid for Viintilberedning. 



Man forestiller sig gjerne Viinstokken som et slyn- 

 gende Trae, der er en Skjenhed blandt Planterne, idet 

 den med Frugtbarhed og stor Frodighed forener Lethed 

 og Frihed i sin Form. Saaledes optraeder ogsaa Viin- 

 stokken i mange Egne af Italien, hvor Stammen baerende 

 de vaegtige Drueklaser og daekket af det yndige Lev slynger 

 sig op i de heie Elme, Ahorn eller Kirsebaertraeer. Og 

 saaledes er ogsaa det Billede af Viinstokken, som vi i 

 vor Ungdom danne os ved Laesningen af Classikerne. 



Ilia tibi Icetis intexet vitibus ulmos.*) 



Medens Elmene i Norditalien bleve anvendte i Viin- 

 gaardene, benyttede man i Campanien Pop 1 erne. 



Ergo aut adulta vitium propagine 

 Altas maritat populos.**) 



Viinstokken kan skyde op til Toppen af de heieste 

 Traeer, enten umiddelbart eller ved Stetter. 



*) Der omslynge Dig Elmene med de frodige Viinranker. Georg. 



II 221. 



**) Snart leder han Viinstokken som Brud til de heie Popler. Horats 

 Epod. II, 910. 



