270 



Vinen var slet*), og Viinhosten slog oftest fell, alligevel 

 faldt man ikke paa at benytte Jorden paa anden Maade i 

 en Tid, hvor Driftsomkostningerne og Skatterne kun vare 

 lave, og hvor man heller ikke kunde vente sig stor Penge- 

 udbytte af den bedste Kornhest. 



Endelig bar man for at bevise Klimaets Forander- 

 lighed i Frankrig beraabt sig paa den saakaldte Viin- 

 bataille, der skal vaere foregaaet i det 12te Aarhundrede 

 men er nedskrevet af en Krenikeskriver ved Navn Henry 

 d'Andely, fra det 13de Aarhundrede. Da denne Fortaelling 

 indeholder ikke faa maerkelige Enkeltheder, vil det ikke 

 vaere uden Interesse at omtale den her, isaer fordi den 

 netop rigtig forstaaet er et Vidnesbyrd om, at Klimaet 

 ikke har forandret sig siden det 13de Aarhundrede. Det 

 hedder sig: For at gj0re en Ende paa den Strid, der var 

 imellem de franske Vine og for at faae en bestemt Af- 

 gjerelse angaaende de forskjellige Vines Godhed**), lod 

 den gode Kong Phillip Vinene staevne for sin Domstol. 

 Som Raadgiver benyttede ban sin Capellan, en engelsk 

 Praest, der i fuld Messegevandt indledede Undersegelsen. 

 F0rst fremstillede sig for ham (Vinene fra) Beauvais, 

 Etampes***) og Chalons, men neppe havde Praesten faaet 

 0ie paa dem, f0r ban excommunicerede dem strax, jog 

 dem med Haan ud af Salen og forbad dem nogensinde 

 at lade sig see i anstaendige Folks Selskab. Denne 



end andetsteds i England." Stowes Krennike berelter, at man 

 avlede Viin ved Windsor saavelsom i andre Egne i England. 



De Caridolle Geographic Botanique. T. 1. S. 341. 

 *) Af del Slags hvorom Digteren skriver: 

 ,,Heiszt Wem ist aber kein, 

 man kann dabei nicht frehlich sein. u 



Schouw. Naturskildringer 1839. Side 153. 



*) Martins i Annaire de la Meteorologie og i Patria. S. 193. 

 *) Nogle Miil Syd for Paris. 



