272 



Yinene fra Etampes, Beauvais, Mans, Tours, Argence 

 og Rennes anseete for meget slette, og, forsaavidtsom de 

 ikke ere forsvundne, have de til vore Dage ikke forbedret 

 deres Rygte. 



For at bevise, at Sommervarmen er aftagen, pleier 

 man ogsaa at anfere den Kjendsgjerning, at Henrik d. 

 4de pleiede at drikke Viin fra Suresne til sine 0sters. 

 Denne By, der ligger i Paris's Omegn, besoges ofte paa 

 Udflugter fra Staden, og man har da god Leilighed til at 

 erfare, at den Viin, som der produceres, naesten er udrikkelig. 

 Man skulde altsaa antage, enten at Henrik den 4de i 

 denne Henseende har havt en slet Smag, eller, da dette 

 vilde vaere baade en Fornaermelse mod den store Konge 

 og en Umulighed, da man veed, at ban var en ud- 

 maerket Viinkjender, vel hellere, at Sommervarmen og 

 med det Samme Vinens Godhed er aftaget. I Aaret 

 1810 lykkedes det en fransk Naturforsker at opklare 

 Sammenhaengen i en Sag, der i samme Grad maatte 

 interessere Gastronomen, Meteorologen og Historikeren. 

 I Egnen af Vendome, hvor Henrik den Fjerdes Familie- 

 godser laae, findes en Viinstok, som i Egnen kaldes Suren, 

 og som giver en meget god hvid Viin, der med Alderen 

 stadig forbedres; Henrik den 4de og bans Hof fandt 

 meget Behag i den, og der existerer endnu taet ved Ven- 

 dome en Viingaard, som kaldes Closer ie de HenriQuatre. 

 Ludvig den 13de havde ikke som Faderen stor Forkjaer- 

 lighed for denne Viin, og derved gik den af Mode*). 



Saa godt som i alle Provindser Syd for den Graendse, 

 der, som vi ovenfor have angivet, gaaer fra Loires Munding 

 i nordostlig Retning igjennem Paris, dyrkes Vinen. Naar 



Efter Martins. 



