282 



denne Velstand er isaer vunden ved at forsyne Udlandet med 

 den Viin, der saa at sige voxer lige udenfor Bordeaux's 

 Porte. F0r Revolutionen blev den aarlige Viinudfersel 

 anslaaet til 100,000 Tonneau. Dengang havde Medoc- 

 vinene ikke noget stort Navn i Frankrig selv; Paris fore- 

 trak Burgundervinene og var uvidende om Bordeauxvinenes 

 udmserkede Egenskaber. Den, der f0rst laerte det franske 

 Hot at vurdere Bordeauxvinene, var Hertugen af Richelieu. 

 INaar denne Herre var altfor medtaget af Vellyst og Vellevnet 

 i Paris, raadede bans Laeger ham til at tage ned paa sit 

 Gods Fronsac og drikke der den aeldste Viin, der fandtes i 

 Slottets Kjaeldere. Fronsacvinen er god og behagelig, men 

 paa Ranglisten over Medocvinene staaer den i 5te og 

 sidste Klasse. Denne Kuur gjorde Vidundere paa Richelieu, 

 og ban vendte som gjenfodt tilbage til Paris, hvor ban 

 taknemmelig overalt roste den Viin, der havde saa maerk- 

 vaerdige Kraefter. Fra nu af blive Bordeauxvinene mere 

 beramte i Paris, og mange Rigmaend foretraekke dem for 

 Burgundervinene, men med det samme aftager Viinud- 

 ferselen til Udlandet. For 1833 var den 57,000 Tonneau og 

 1840, 49,000 Tonneau. Den aarlige Middeludfersel anslaaes 

 til 44,400 Tonneau, hvis Middelvaerdie vel kan anslaaes 

 til 1000 Fr. pr. Tonneau. 



Vinen til England vurderes til 3000 Fr. pr. Tonneau. 



Holland 592 - 



Sverrig 201 - 



Preussen 246 - 



Vi have hidtil alene betragtet den Rigdom, som 

 Viindyrkningen i Medoc frembringer, men dette skjenne 

 Land bar ogsaa sine Skyggesider, og disse ere ikke faa. 

 Almuen er fattig, thi Dagleien er paa Grund af den store 

 Befolkning meget lav; for hele Aaret er den for Manden 



