275 



ikke have Navn efter Viinstokkene men efter de Steder 

 hvor de produceres. 



Vi gaae nu over til at omtale de forskjellige Viin- 

 provindser og ville isaer dvaele ved dem, som levere de 

 gode Vine, fordi vi her traeffe paa nogle bekjendte 

 Navne. I Provence dyrkes Viin overall, og Viinstokkene 

 ere her plantede i store Afstande; der er 6 Fod imellem 

 dem. Provencaler-Vinene ere paa Grund af den megen 

 Solvarme som de optage, rige paa Alkohol, derimod er 

 er det kun i Naerheden af Toulon, at de som egentlige 

 Vine nyde nogen Anseelse. Langt mere beromt for sine 

 Vine er Langu,edoc. En stor' Deel af denne Provindses 

 Vine gaae i Handelen under Navnet Cett'evine, de aller- 

 beromteste blandt disse ere Muskatvinene fra Lunel 

 og Frontignan, mindre bekjendte ere Vinene fra Saint- 

 Georges, Saint -Gilles og Roquemaure. Paa Pyrenaeernes 

 mod Frankrig udlobende Forbjerge dyrkes megen Viin isaer 

 paa 0st- og Vestsiden. I Ostpyrenaeerne produceres 

 Alicante- og Rivesaltevinene , ved Vestpyrenaeerne den 

 rade og den hvide Juranconerviin , laengere mod Nord, 

 mellem Girontfen og Atlanterhavet ligger Me doc, Frank- 

 rigs bedste Viinland. Angoumais frembringer megen 

 Viin, men den anvendes isaer til Alkoholfabrikation. Naesten 

 i alle Provindserne imellem Garonne, Loire og Rhonen 

 dyrkes megen Viin, men udmaerkede Viinsorter ere her 

 sjaeldne. Rhonedalen frembringer derimod nogle af de 

 bedste Vine, og det baade paa Vestsiden i Lyonnais, og 

 paa 0stsiden ind i Dauphine, hvor den beromte Ermitage- 

 viin barer hjemme. Fra Lyonnais kommer blandt andre 

 Keaujolais og Milleryvinene. Nord for Rhonen traeffe vi et 



18* 



