342 



lig et Laengdesnit gjennem del fuldt udviklede ^Eg, hvoraf 

 Delenes gjensidige Stilling vil blive tydelig: Inderst er Kjaer- 

 nen, der paa alle Sider er omgiven afHinderne, med Und- 

 tagelse af et enkelt Sted (g). Denne Indgang til Kjaernen 

 mellem Hinderne kaldes Kiimmunden, og af det oven- 

 for Fremsatte vil det -let sees, at den ligger i ^Eggets 

 Spidse, der ved Omdreiningen er bleven vendt nedad, 

 medens ^Eggets Basis, der fra f0rst af var dets eneste For- 

 bindelsessted med ^Eggestraengen, her ligger 0verst. 



Samtidigt med disse Forandringer af ^Eggets ydre 

 Form er der ogsaa foregaaet Omdannelser i dets indre 

 Bygning, nemlig i Kjaernens Beskaffenhed. Oprindelig be- 

 stod denne nemlig af et ensartet Cellevaev, men allerede 

 tidligt vil en af de nserrnest Kiimmunden liggende Celler 

 tillage ufprholdsmaessigt i Vaext, idet den fortraenger en 

 betydelig Deel af det omkringliggende Cellevaev, der bliver 

 op!0st og indsuget; denne Gelle, der bar en rundagtig 

 eller cylindrisk Form og som oftest indtager en betydelig 

 Deel af Kjsernens Rumfang, kaldes Kiimsaekken; den er 

 i Fig. 1 f. betegnet med h. 



Paa dette Stadium ville vi forlade ^Egget og gaae 

 over til Betragtningen afStovets Uddannelse, som vi 

 tidligere omtalte skeete indeni den everste Deel af St0v- 

 drageren, nemlig St0vknappen. I den ganske unge Blom- 

 sterknop seer St0vdrageren aldeles ud som Begyndelsen 

 til et Blad , og den er ogsaa i enhver Henseende at be- 

 tragte som et saadant: den gjennem!0ber i Begyndelsen 

 en lignende llaekke af Formforandringer , og dens ende- 

 lige , afvigende Udseende begynder f0rst senere at vise 

 sig, betinget af den saeregne Function, der er den til- 

 deelt, hvilket naturligviis foranlediger saeregne Modification er 

 i Bygningen. Bladstilken, der her kaldes Stovtraaden, afvi- 



