343 



ger ikke meget fra den saedvanligeBladstilk, naar undtages, at 

 den i Regelen faaer en anden Farve end den grenne og bar en 

 finere Beskaflenhed. Bladpladen derimod, der faaer Navn af 

 Stovknap, forandres betydeligt derved, at begge dens Rande 

 Fig 2 Fig. 3. voxe sammen, medens Blad- 



kjedet samtidigt paa begge 

 .E sider svulmer op ved en livlig 

 Formerelse af de enkelte Cel- 

 ler. Vi faae da et Legeme af 

 den Form, som er fremstillet 

 i Fig. 2, hvor a er Stavtraa- 

 den, b Stevknappen. I Stev- 

 knappens Indre, der oprindelig 



bestaaer af et eensartet Cellevaev, vil der snart vise sig en 

 paafaldende Forskjel mellem de Celler, der ere bestemte 

 til at danne Stevknappens Vaegge, og dem, der skulle danne 

 Stevet. Disse sidste ligge ordnede, saedvanligviis i fire 

 Raekker, omkring Stavknappens Laengdeaxe, og deres Celle- 

 indhold begynder allerede tidligt at forandres: det bliver 

 slimet, kornet og ugjennemsigtigt og ordner sig ferst i 

 to, senere i fire Masser, i hver af hvilke der snart dan- 

 ner sig en Cellekjaerne og om denne alter en Cellehinde. 

 I hver af de oprindelige Celler, der kaldes Stevets Moder- 

 celler, bar der altsaa dannet sig fire nye, og disse ere de 

 egentlige Stevkorn ; snart derefter opleses samtlige Moder- 

 celler og danne en slimet Masse, som atter afsaetter sig 

 paa de enkelte Stevkorn som et i Begyndelsen bledt, senere 

 haardt og skorpeagtigt Lag. Det er dette Afsondringslag, 

 der kaldes Stevkornets Yderhinde, i Modsaetning til den 

 egentlige Cellehinde eller Inderhinden som giver St0v- 

 kornene bos forskjellige Planter et saa mangfoldigt vex- 

 lende, men dog for hver Art bestemt Udseende, idet det 



