344 



<* 



snart er gjennemskaaret af netformig forbundne Striber, 

 der skuffende efterligne Udseendet af et Cellevaev, snart 

 er besat med smaa Vorter, Kegler eller Pigge, der enten 

 ere uregelmaessigt fordeelte paa Overfladen eller ordnede i 

 meget smukke og sirlige Monstre. Men altid vil man fmde 

 det paa enkelte Steder afbrudt ved Spalter (som i Fig. 4) 

 hvor altsaa Inderhinden kommer til at ligge blottet. Betyd- 

 ningen af disse Spalter komme vi snart til at omtale. 



Naar St0vet er uddannet, vil det altsaa ligge frit 

 i Stevknappens Rum, som det sees i Fig. 3, der frem- 

 stiller et Tvaersnit af en Stevknap fra denne Periode; 

 hver af Stevknappens Halvdele , som svare til de halve 

 Bladplader, er ved en Skilleva3g atter deelt i to Rum, 

 saa at vi altsaa faae fire Stevknaprum. Disses Vaegge 

 have en eiendommelig Bygning, svarende til deres Be- 

 stemmelse ; nogle Steder, i Reglen langs med den Laengde- 

 fure, som i Fig. 3 er betegnet med a, er Celleveevet tyndt 

 og svagt, mederis det paa andre Steder er bleven staerkt 

 og elastisk ved de i Cellerne indeholdte Spiraltraade ; der- 

 ved fremkaldes der en mekanisk Spaending i Stevknappens 

 Vaeg, og denne foranlediger igjen, at Stevknappen ved Mo- 

 denheden aabner sig, idet den brister paa de svagere Steder, 

 hvorved altsaa Stevet kan traede frit frem. 



Stevkornet er som enhver Celle oprindelig fyldt med 

 en Vaedske, der bestaaer af Vand og forskjellige deri op- 

 leste Stoffer. Under Vaexten vil denne Yaedskes Beskaffen- 

 hed efterhaanden forandres betydelig, navnlig derved, at 

 Vandmaengden bliver forringet i Forhold til de evrige Stof- 

 fer, saa at Celleiridholdet i det faerdige Stevkorn bliver 

 meget staerkt concentreret. Herpaa beroer det maerkelige 

 Faenomen, som man iagtager, naar Stevkornet laegges i Vand. 

 Da nemlig derved to Vaedsker af forskjellig Taethed komrne 



