349 



keligheder ved at antage den deri opstillede Fordeling af 

 Kjwnnene og fastholdt, at Indboldet af Stevreret ligefuldt 

 var det mandlige Stof, men at det dannede Grundlaget for 

 Kimen, medens ^Egget, det kvindelige Organ, blot afgav 

 Naeringsstof og Opholdsstedet for Kimen under dens Ud- 

 vikling. Derimod gjorde Amici i Aarene 1842 46 hos 

 nogle Planter den Opdagelse, at der, forinden St0vr0ret 

 naermede sig til ^Egget, og altsaa ferend dette kunde 

 vaere bleven paavirket af hiint, fandtes i Spidsen af Kiim- 

 saekken een eller flere Celler, som ban kaldte Kiimblaerer; 

 ban paastod endvidere, at St0vr0ret ikke trsengte ind i 

 Kiimssekken, men kun lagde sig tffit til dennes Overflade, 

 bvorefter Kimblaeren udviklede sig til Kimen. Dette var alt- 

 saa en direkte lagttagelse, som maatte begrunde den tidligere 

 almindeligt antagne Mening om de forskjellige Blomsterde- 

 les kjanslige Betydning, men lagttagelserne vare imidlertid 

 ingenlunde saa fuldstaendige eller Resultaterne af en saa 

 overbevisende Klarhed, at Schleidens Anskuelser derefter 

 uden videre kunde ansees for leilagtige. De bevirkede imid- 

 lertid en fornyet Virksomhed i denne Retning, idet begge 

 Partier s0gte at unders0ge Forholdene saa n0iagtigt, som 

 muligt, for at finde Bekraeftelse for deres Paastande. De 

 fortrinligste Planteanatomer anvendte al mulig Flid paa at 

 10se Opgaven, og det viste sig snart, at bestandig Flere 

 sluttede sig til Schleidens Modstandere ; mange, der toge 

 tat paa Sagen for at fremf0re Beviser for Schleidens Mening, 

 endte med at erklaere sig imod ham; og navnlig fremlagde 

 den franske Botaniker Tulasne en Kaekke Unders0gelser 

 over Planter af en Msngde forskjellige Familier, hvorefter 

 det ikke laengere kunde vaere^nogen Tvivl underkastet, at 

 Schleidens Paastande vare urigtige; de bleve derfor ogsaa 

 snart opgivne af Botanikerne i det Hele, og kun endnu i 



