385 



\iste, at det hidr0rte fra en Svamp, som ban kaldte Qidtum 

 Tuckeri**]. I Aaret 1848 viste den sig paa de espalierede 

 Viinstokke v.ed Versailles , og herfra udbredte den sig 

 til alle Viinegnene saavel i Frankrig so.m i Nabolandene. 

 Men ferend vi ledsage Snyltesvampen paa dens edelaeg- 

 gende Vandringer, maae vi ferst betragte dens Form, td- 

 vikliqg og Levemaade. 



1. Sygdommens Fremtraeden. 

 Snyltespampen er som sagt saa lille, at den isoleret 

 neppe sees, hvor derimod mange ere samlede, faae de Ld- 

 seende af et flint hvidt Spindevaev; sect under Mikroskopet, 



Fig. 1. 



viser dette sig sammensat af meget fine Traade, der ere ind- 

 leirede i Overfladen af Viinstokkens Ranker, Blade og 

 Frugter; disse Traade (Fig. 1 a) danne Myceliet, "og 



*) Hermed begynder Viinsygdommens Historiej imidlertid paast.-iae 

 Tydskerne, at denne Sygdom allerede 1 835 er iagtlaget i Haverne 

 ved Berlin og Potsdam, hvor den i fire Aar edelajrde Druerne, 

 og at del er denne Sygdom, som Meyen liar beskreven i sin 

 Planlepathologie under Ts'i)\n af Swindpocken Krankheit". 



Fig. 1. Overhuden af en Drue, daekkel af Oidium v a-a Myceliet 

 krybende paa Druens Overflade; b Slaenglernoj c Frugtcrne (Sporernc). 

 Sect under Mikroskopet i October 185'2. Tilligemed Beskrivt-lsen efter 

 Payen, Maladie de la vigne. 



